236* TOR JONSON. 



1 



användas för skilda trädslag, hvaremot skilda afsmalningstabeller måste 

 upprättas så snart formen röner inflytande af egendomligheter i bark- 

 tjocklek eller af grenarnas olika lokalisering inom kronan. ■ 



Då nu undersökningarna frambragt afsmalnings- och kubikmassetal 

 (formtal), som vid kontrolluppskattningar gifvit öfverraskande goda re- 

 sultat, inses lätt, att hela systemets tillämpning hänger på möjligheten 

 att rätt uppskatta trädets längd och formkvot. Längden behärska vi 

 med hjälp af ett flertal mer eller mindre noggranna höjdmätningsinstru- 

 ment, hvarför egentliga svårigheten ligger i en tillfredsställande bestäm- 

 ning af formkvoten. ^ Lyckas vi härmed, kunna vi säga oss på omvägar 

 ha löst det ständigt aktuella problemet om form- och innehållsbestäm- 

 ning å stående träd. 



Den för formkvotsuträkningen behöfliga öfre diametern är emellertid 

 på grund af praktiska svårigheter endast i undantagsfall tillgänglig för 

 direkt mätning. Hvarken stångklafning eller uppklättring lämpar sig för 

 längre träds uppskattning, åtminstone vid större förrättningar. Något på 

 samma gång tillfredsställande, lätthandterligt och prisbilligt instrument 

 finnes ej heller, med hvilket genom syftning öfre diametern indirekt kan 

 afläsas. Det återstår sålunda intet annat val, än att i praktiken afstå 

 från denna öfre diameters mätning, och i stället söka utfinna dess storlek 

 på omvägar, ty att helt släppa formkvoten kunde ej gärna komma i 



' För att med ett par ord bemöta orimligheten hos en kritik, som vid ett par tillfällen 

 framställts, nämligen att införandet af formkvoten skulle vara en onödig omväg, som mycket 

 väl kunde ersättas af en, med kännedom om enbart midtdiametem, lätt utförd direkt midtkubering 

 enligt HuBERS formel, vill jag endast påpeka, hurusom midtmätning af koniska kroppar 

 (formkvot 0,50) som bekant ger 33 % för lågt resultat, hvilket naturligtvis ej kan inträffa 

 med ett väl uppställde formkvotsystem. 



Däremot skulle med stor noggrannhet den s. k. Newtons eller Rieckes formel : 



?-' = 6 (<^ + 4 g>») 



kunna användas, om ej uträkningen ställde sig besvärlig. Ur denna formel kunna nämligen 



I 2 I d\^ d 



lätt absoluta formtal härledas till: c = - -)- - ( -;r I , där — betyder absoluta formkvoten. 



6 3 \Di D 



Dessa formtal visa endast för de högsta formklasserna en obetydlighet för höga resultat, 



jämförda med de af mig på grund af afsmalningen härledda, och kan detta uttryck därför 



tjäna som minnesregel för bestämning af absoluta formtalet hos träd, hvilkas formkvot är 



känd eller bedömd. Dock erhålles bättre och enklare resultat, om uttrycket skrifves: 



2 „ 



<p = 0,16 -t — af kvadraten pa formkvoten. 

 3 

 På grund af hvad längre ned säges kan höjdmätaren lätt graderas sä, att den ur kro- 

 nans läge direkt angifver absoluta formtalet, om så önskas. 



Jmfr Tidskr. för Skov-vsesen 1889. Raecke B, sid. 99 ff. 

 H. Prytz: En Undersogelse af Vedmassefaktorer. 



