TAXATORISKA UNDERSÖKNINGAR ÖKVER SKOGSTRÄDENS KORM. 2 39* 



försök härledas, att det vore i trädets aiipassiiingsfoniiåga efter yttre för- 

 hållanden, speciellt vindens tryck, som säkraste förklaringen till dess bättre 

 eller sämre stamform stode att finna. Denna anpassningsförmåga visade 

 sig nämligen vara sä stor, att så snart man kan bestämma de krafter, 

 som påverka stammen, kunna vi också med mycket stor sannolikhet 

 utan mätning, men med statikens hjälp sluta oss till den stamform, 

 trädet uppbyggt för motverkande af dessa nedrifvande krafter, af hvilka 

 vindtrycket i kronan är den förnämsta. 



För denna förklaring hafva vi ursprungligen att tacka prof. Carl 

 Metzcek, hvilken med början redan år 1893 i Miindener Forstliche 

 Hefte framlagt utförliga teorier och bevis för trädens sträfvan att upp- 

 bygga sin stam till nödig styrka.^ 



Innan vi nu gå att tillämpa dessa teorier och därmed framställa en 

 ny uppskattningsmetod, torde det vara nödvändigt att i kort samman- 

 drag anföra så mycket af Metzgers intressanta afhandling, som för 

 sammanhanget är nödvändigt, allra helst som endast ett fåtal af våra 

 läsare torde ha varit i tillfälle att förut taga del af desamma. 



Prof. C. Metzgers teori. 



I motsats mot bladens och de fruktifikativa organens uppgift att 

 nära och fortplanta växten, blir stammens funktion i växtens lif hufvud- 

 sakligen af bärande och stödjande natur. Denna uppgift blir speciellt 

 niaktpåliggande hos växter, som lefva i samhällen eller bestånd, där 

 endast de arter eller individ, hvilkas stam förmår hålla kronan uppe i 

 konkurrensen med grannarna om ljus och luft. ha utsikt att fortlefva och 

 föröka släktet. På grund af dessa fordringar får stammen hos bestånds- 

 bildande träd en relativt större utveckling än kronan, hvaremot hos fri- 

 stående träd förhållandet blir omvändt med stor och vidlyftig krona och 

 relativt kort stam. Hos våra skogsträd har under tidernas lopp en ut- 

 präglad stambildning blifvit en så att säga konstant egenskap, som väl 

 aftager, men ej försvinner ens vid tillfällen, då den mycket väl skulle 

 kunna undvaras, t. ex. hos fristående träd, för hvilka buskform skulle 

 kunna lika effektivt gynna utbildning af blommor och blad, så snart 

 nämligen öfverskärmning ej är att befara. Detta växtsätt skulle till och 

 med vara att föredraga, ty därigenom skulle näringsledningen mellan 



' Metzger: Der Wind als massgebender Faktor fiir das Wachsthuin der Bäume. 

 Heft. 3; samt Studien iiber den Aufbau der Waldbäume und Bestände nach statischen Cie- 

 setzen. Heft. 5, 6 och 7. 



Jiimför härmed Sciiwendener : Uber das niechanische Trincip im Aufbau der Mo- 

 nocotylen. 



