TAXATORISKA UNDERSÖKNINGAR OFVER SKOGSTRÄDENS KORM. 2 47'=' 



därmed att just dessa styrkeförhållanden skulle erfordras, om stam- 

 men vore utsatt för ett å c:a 73 % från marken anbragt sidotryck, så bör 

 som praktisk konsekvens häraf följa, att så snart man i naturen kan 

 afgöra, att centrum för vindtrycket i en trädkrona ligger 73 % från 

 stammens bas, så bör också detta träds stam tillhöra formklass 0,70. 

 De anförda styrkelagarna förklara visserligen endast de nedre dimen- 

 sionerna — hos formklass 0,70 upptill c:a 25 a. 30 % af stamlängden, 

 men de föregående stamformundersökningarna ha lärt oss sammanhanget 

 mellan stammens nedre och öfre dimensioner, hvarför alla öfre diametrar 

 kunna bestämmas så snart man får säker kännedom om den väg stam- 

 kurvan inslagit på. 



Enligt vårt exempel härofvan var det sålunda närmast dimensionen 

 på 2 tiondelar från basen, som direkt motiverades af vindtryckets läge, 

 men om denna dimension är känd, bör afsmalningen enligt granuppsatsen 

 sid. 301* tab. III fortsätta på följande sätt: 



Sektion =0 I II III IV V VI VII VIII IX 

 Diameter = 100 95,2 89,9 84,0 77,5 70,0 61,4 51,3 38,8 22,7 



På samma sätt som vi sålunda här erhålla formklass 0,70 bestämd ur dia- 

 metern vid basen och på två tiondelar, har för öfriga formklasser försöksvis 

 utletats ett läge på tryckcentrum, som direkt satisfierar de nedre dimen- 

 sionerna och därigenom äfven indirekt hela stamformen. Då hvarje 

 afsmalnings- eller formklass gifvetvis karaktäriseras af sitt bestämda 

 kronläge, kommer den framställda nya uppskattningsmetoden att bestå 

 i, att med ledning af kronans form, täthet och öfriga utseende bedöma 

 läget på tryckcentrum eller den punkt, i hvilken det i kronan verkande 

 vindtrycket kan anses koncentreradt. Med hjälp af denna punkts be- 

 stämda höjd och längre fram angifna relationstal kan sedan formklassen 

 bestämmas. 



På grund af sin formbestämmande karaktär har jag i stället för 

 tryckcentrum användt namnet forj>ipunkt, och uttryckes dess höjd, fonn- 

 punktltöjdcn, i procent af totala stamlängden. Som förkortning använ- 

 des ofta uttrycket »formpunkt 73» eller Fp = 73 i st. f. formpunkthöjd 

 = 73 % af stamlängden. 



Innan vi fullständigt kunna klarlägga förhållandet mellan formkvot 

 och formpunkthöjd måste emellertid ännu ett teoretiskt spörsmål beröras. 



Stamformens beroende af vedens styrka. 



Af tabell I framgår, hurusom trädets formklass förbättras med sti- 

 gande läge på tryckcentrum, hvilket ju endast är ett nytt uttryck för 

 den gamla kända satsen, att träd med högt ansatta kronor ha bättre 



