TAXATORISKA UNDERSÖKNINGAR Ö1''VER SKOGSTRÄDENS FORM. 2 5 I* 



kulans nedtryckande ända till flänsen samt uiJpmätning af den därför erforderlifja kraften 

 och erhölls nu en afsevärd skillnad i hårdhet mellan midt och brösthöjdssektioner till de 

 senares förmån. 



Vid genom Dr N. SylvÉ.n benäget igångsatt mikroskopering af veden i en midt- och 

 en brösthöjdssektion af trädet n:o 2 befanns det, att vid brösthöjd höstveden upptog 31 % 

 af årsringens sammanlagda bredd, men å midten endast 20 %, hvarjämte trakeiderna voro 

 afsevärdt sämre utvecklade i öfre skifvan, hvilket ju tillkännager att veden borde vara sämre, 

 ehuru ej skälen till denna mindervärdiga veds bildning framgår af undersökningen. 



Dä jag här framlägger dessa endast påbörjade obetydliga försök, 

 är det dels därför att de såsom undantag betraktade lämna ett det allra 

 yppersta bestyrkande åt teorien om trädens konstruktion som jämstarka 

 bjälkar för motstående af vindtrycket, men dels också för att påpeka, 

 att vi först efter genomgående hållfasthetsundersökningar kunna komma 

 till full klarhet öfver trädstammens afsmalningsförhållanden. För när- 

 varande veta vi ganska litet om vedstyrkan i olika stamdelar. Hos 

 gran säger sig G. Janka' ha funnit såväl stammar med aftagande som 

 tilltagande vedstyrka nedifrån och uppåt. Huru trädslaget i medeltal 

 förhåller sig, nämner han emellertid icke. Däremot säger sig Wijkander' 

 för svenska tallen ha funnit att vedstyrkan skulle i medeltal aftaga 1,5 % 

 per meter med stigande höjd. Ehuru profven ej äro så tagna och be- 

 skrifna, att man däraf kan finna, huruvida stora flertalet träd visa denna 

 egenskap, eller om möjligen endast vissa långt gående undantagsfall 

 snedvridit medeltalen, så är dock detta påstående af ett visst intresse, 

 emedan man hos detta trädslag då alltid borde ha att vänta något bättre 

 stamform än kronan enligt normal vedstyrka skulle fordra. Storleken på 

 denna formförbättring låter sig lätt beräknas, ty en försämring af 1,5 % 

 per meter betyder t. ex. 15 % från brösthöjd till midten af ett 21 meters 

 träd. Härvid kommer den af svagare ved konstruerades diameter, d, 

 att förhålla sig till normala, u. sålunda: 



d 3/100 



^7= V ^ 



.-. (/ = d 1,055 



D. v. s. 20-meters tallen borde alltid till följd af aftagande vedstyrka 

 ha en midtdiameter (formkvot) 1,055 gånger större än kronan normalt 

 anger, så t. ex. alltid formklass 0,74 i stället för 0,70; 0,634 i stället för 

 0,60 o. s. v. 



Då vid metodens tillämpning under 2 år i skogen någon i sådan 

 riktning gående systematisk afvikelse för tall ej gjort sig märkbar, synes 



' Untersuchungen iiber die Elastizität und Festigkeit Österreichischen Bauhölzer. 

 Mitt. a. d. Österr. Versuchswesen. Häfte XXXV. 



■ Cntersuchung der Festigkeitseigenschaften schwedischer Holzarten, Göteborg 1897. 



Skogsvtirds/oreningcns Ttdskri/t, Facka/Jelningen rgi2. R 



