254* TOR JONSON. 



abnormt uppväxta individ, saknar det snart sagdt hvarje praktisk bety- 

 delse, om ett bättre eller sämre medeltal insattes för dess formpunkt- 

 höjd. Vi sätta därför på måfå siffran 98 och utjämna grafiskt serien af 

 formpunkthöjder, på sätt som af fig. 4 framgår, och sänkes därvid äfven 

 den för formklass 0,75 beräknade höjden från 87 till 85. För öfriga 

 formklasser föreligger ingen ändring, utan endast smärre justeringar, så- 

 som af nedanstående jämförelse framgår. 



Formklass 0,50 0,55 0,60 0,65 0,70 0,75 0,80 



Formpunkthöjd: 



matematiskt beräknad... 33 42 51 61 73 87 107 



afrundad 33 42 51 62 73 8,5 98 



Nu är emellertid att märka, att dessa siffror äro framkomna under 

 antagande, att dimensionerna uppmätts med början vid trädets och jämn- 

 starka bjälkens bas, medan vi däremot i skogen dels af tradition och 

 bekvämlighetsskäl, dels för att undgå rotansvällningen vid stubben, an- 

 vända en något oäkta mätningsmetod, i det att brösthöjdsdiametern stän- 

 digt mätes i stället för basen. Vi bestämma sålunda formkvoten endast 

 för stamdelen ofvanför brösthöjd, under det att kronans läge naturligtvis 

 inverkar på hela trädets form. Förut är också visadt (tallen, sid. 315*), att 

 stamkurvan utdragen ständigt sträfvar att uppnå en allt bättre formklass, 

 hvaraf följden blir, att trädets så att säga totala formkvot (om rotansväll- 

 ningen kunde bortskaffas) alltid blir något bättre än den endast ofvan 

 brösthöjd uppmätta. Skillnaden, som blir störst hos småträd, är visser- 

 ligen praktiskt taget af ytterst ringa betydelse, men dä den teoretiskt 

 låter sig konstateras, har jag ansett mig böra intaga den i beräkningen. 

 Med hjälp af HöjERS ekvation (2) kan sålunda uträknas, att t. ex. ett 

 6-metersträd, som vid brösthöjdsmätning har en absolut formkvot 0,700, 

 om basmätning kunde företagas i stället borde ha formkvoten 0,715, un- 

 der det att 25-metersträdet endast förändras från 0,700 till 0,703, d. v. s. 

 ytterst obetydligt. För att vid brösthöjdsmätning visa samma formklass 

 måste sålunda ömetersträdet ha något högre ansatt krona än 25-meters- 

 trädet eller resp. 76 och 73 % af stamlängden, hvilken skillnad jämförd 

 med den praktiska svårigheten att på någon procent när afgöra tryck- 

 centrums läge i kronan visserligen mycket väl kunde negligeras, men 

 medtages den ändock här för fullständighetens skull. 



Med stöd af nu och i det föregående framlagda bevis och beräk- 

 ningsmetoder har af mig för skilda höjder och de jämna formklasserna 

 0,55 — 0,80 uträknats formpunktens läge, och därefter kunde för mel- 

 lanliggande formkvoter interpolering användas. Dessa första, så att 

 säga, direkt framkomna värden, ligga till grund för de till Värmland- 



