TAXATORISKA UNDERSÖKNINGAR OFVER SKOGSTRÄDENS FORM. 2SS* 



taxeringen framställda massatabellerna, men då det kan vara af intresse, 

 att taxator själf, om också endast på indirekt väg, kan exakt räkna sig 

 till formkvoten ur den bedömda formpunkten eller tvärtom, har jag på 

 empirisk väg framställt en matematisk formel angifvande sammanhanget 

 mellan funna formpunkthöjder, formkvoter och stamlängder. 



Kallas formkvoten för q, höjden h, och formpunkthöjden Fp, be- 

 finnes den här ofvan angifna afrundade formpunktserien rätt väl satisfie 

 rad af följande ekvation, däri äfven brösthöjdsmätningens inverkan på 

 formklass och formpunktserie vunnit beaktande: 



'/ = °.7^6 . ^Yf +.o,"8. — j^zr^^ (3) 



Uppskattas sålunda formpunkthöjden hos ett 15-meters träd till 55 % 

 af stamlängden, bör dess formkvot vara: 



0,70 



q = 0,726 ^o + 0,081 



q = 0,538 + 0,oSi — 0,005 

 q = 0,614 



D. v. s. midtdiametern bör utgöra 61,4 % af brösthöjdsdiametern. 



Löses formeln med afseende på Fp, kan formpunktens läge bestäm- 

 mas för hvilken formkvot som helst. 



I 



eller enklare skrifven 



\ Il — 1,3/ 0,726 



/ °.7o \^ 

 ^/ = I'/ — °'°8' + ^H— j -1.896 (4) 



För ett 20-meters träd af formklass 0,65 bör sålunda formpunktens höjd 



0,65 — 0,081 + 



Ff, = 0,573" • I>896 

 /'„ = 0,62 



0,70 \2 

 • 1,8 



'—1,3/ 



d. v. s. formpunkthöjden ligger på 62 % af stamlängden. 



En enligt denna formel uträknad hjälptabell n:o III, för olika form- 

 klasser och ett antal höjder finnes angifven å sid. 263*. 



I formlerna 3 och 4 representerar termen - ' den inverkan höj- 



//— 1,3 



den har på grund af vår metod att mäta vid brösthöjd och kan sålunda 

 denna term kastas, där verklig basdiametermätning kan tänkas äga rum. 



