3o8* 



TORSTEN LAGERBERG. 



1 



ulligt hopstående, hårlika, på ytan ojämna hyfer, hvilka i skifvans kant 

 äro långa och rakt utstående. Den tunna skifvan är i fuktigt tillstånd 

 mer eller mindre utbredd och når en diameter af intill 4 mm. Hymeniet 

 är vanligen starkt orangegult, och samma färg har äfven det subhy- 

 meniala, särdeles täta väfnadsskiktet. I öfrigt uppbygges såväl skifvans 

 yttre (undre) vägg som själfva skaftet af ytterst fina, långcelliga och 

 nätlikt förgrenade, ofärgade hyfer, hvilka i de yttre delarna ha ett något 

 tätare förlopp. Sporsäckarna (fig. 18) äro från en 

 smal bas utdraget klubblika med afrundad topp, 

 0,056 — 0,070 mm. långa och 0,005 — 0,007 mm. breda. 

 De innehålla 8 stycken lika stora, i en rad 1ig- 



Fig. 16. Lachnelluhi duysoph- 



thalma. p. Lachnellula chrvsophthalnw. 



Stamstycke af Lanx srbinca med Längdsnitt genom ett moget apothecium. x 45- 

 apothecier. x I. 6 fa a t- 



i;.o™~„„,.-. ,.„„ /-^W, t:i,l,-;,n mit Längsschnitt durch ein reifes Apothecium. X 45. 



Stammpartie von L.artx sioniia mi[ o 



Apothecien. x I. 



gande, klotformade, ofärgade och omkring 0,005 mm. breda sporer, som 

 innesluta en i allmänhet centralt ställd oljedroppe. Parafyserna äro fina, raka 

 och långcelliga, omkring 0,002 mm. breda, samt innehålla talrika gul- 

 färgade oljedroppar. Med sina spetsar nå de ett kort stycke utanför 

 sporsäckarna. 



Som af denna beskrifning framgår, föreligger icke någon svårighet 

 att redan på det yttre skilja L. clirysoplitlialma och D. fuscosangninca 

 från hvarandra. Man finner dem ofta tillsamman på samma ännu lef- 

 vande tallplanta, L. clirysoplithalnia dock endast på stammens öfre del, 

 som vid angreppet af D. fnscosangiiinea torkat på grund af bristande 



