330* SKOGSUNDEKVISNINGSFRÄGAN. j 



slagna organisationen för den iiögre undervisningen godtages, att vi fä fyra olika slag af 

 skolor. Jag är lika angelägen som herr statsrådet, att denna fråga måtte snart lösas, och 

 jag har också därför i utskottet försökt medla genom det förslag om uppskof med organi- 

 sationen jag framställt. Mitt förslag skulle icke pä något vis fördröjt denna sak. Vissa 

 ledamöter ville ej uppskjuta organisationsfrågan, såvida ej nu fastsloges att läroverket skulle 

 benämnas högskola och lärarnes löner bestämdes till det af K. Maj:t föreslagna beloppet. 

 Det är således en löneregleringsfråga, som ligger under hela saken, och organisationen be- 

 traktas såsom en bisak. 



Herr statsrådet anmärkte mot mig, att det skulle vara inkonsekvent i högsta grad att 

 nu bevilja pengar till en byggnad för ett läroverk, hvars organisation ej vore bestämd. 

 Rörande det antal elever, som där skola utbildas, råder ej meningsskiljaktighet; och hur 

 än organisationen kommer att blifva, torde det icke blifva flera eller färre elever. Men 

 jag ber att få säga, att herr statsrådet tyckes ha gått tillväga lika inkonsekvent. Kom- 

 mittén har nämligen föreslagit en högskola utan lägre kurs. Den lägre kursen skulle för- 

 läggas till en särskild skogsskola, för hvilken beräknats särskilda kostnader. Således var 

 det elevantal, som kommittén föreslog skulle åtnjuta undervisning i den föreslagna bygg- 

 naden, vida mindre än det antal, som herr statsrådet nu vill hafva dit genom att åter för- 

 lägga den lägre kursen till högskolan. Men herr statsrådet har icke desto mindre godkänt 

 den af kommittén föreslagna byggnaden såsom lämplig. Mitt förslag har ej tillkommit i 

 syfte, att denna fråga skulle fördröjas, ty det får väl herr statsrådet medgifva, att om Riks- 

 dagen nu beslutar att upplåta den begärda platsen och anslår medel till byggnaderna, så 

 kunna ju icke dessa byggnader blifva färdiga förrän 191 6, och dä ha vi tre Riksdagar pä 

 oss ännu att fatta beslut angående organisationen. Och kan det vara lämpligt, att vare 

 sig Första eller Andra kammaren fattar beslut i en sä viktig fråga som organisationen af 

 skogsundervisningen, efter ett sådant utskottsbetänkande som detta? Och hur mänga af 

 Riksdagens ledamöter tror herr statsrådet det är, som hafva läst igenom Kungl, Majits pro- 

 position och kunnat bilda sig ett omdöme om den, och huru mänga hafva läst kommitté- 

 betänkandet och de utlåtanden, som äro afgifna däröfverf Det blir ett beslut, som vi 

 kanske skulle komma att ångra, om vi nu fastslå organisationen. Och då det icke pä 

 något vis kan komma att fördröja skolans trädande i kraft, ber jag att få yrka bifall till 

 den af mig afgifna reservationen. Den skiljer sig från utskottet endast i i;a punkten. 

 Mitt yrkande är, att Riksdagen må, med afslag å i statsrådsprotokollet tillstyrkta allmänna 

 grunder för förändrad organisation af den högre skogsundervisningen, liksom utskottet sedan 

 i mom. a), b) och c), medgifva, att mark upplätes för skolan, och pengar beviljas, samt 

 fastslå huru pengarna skola anskaffas, och sedan i de andra punkterna, att samtliga i äm- 

 net väckta motioner mätte afslås. 



Herr Baythclson : För den, som i likhet med mig är öfvertygad om, att en rationell 

 skogshushållning i värt land är ett lifsvillkor för hela värt ekonomiska lifs utveckling, och 

 som har en liflig öfvertygelse om skogshushållningens betydelse ur social, ja. nationell syn- 

 punkt för vårt land, och att grunden för nåendet af detta mål är en god skogsmannabild- 

 ning såväl allmän som facklig; för den, som hyser denna åsikt, var det gifvetvis, om icke 

 med öfverraskning sä dock med en viss besvikenhet, som han hörde den siste ärade tala- 

 rens yttrande och slutpåsiäende. 



Herr statsrådet och chefen för jordbruksdepartementet har här förut i ett varmt 

 fosterländskt anförande talat för skogshushållningens sak, så att jag icke i det stora hela 

 har vidare att i den stora principfrågan tillägga, och det synes mig också, som om allt 

 hvad han anförde såsom motiv för den föreslagna anordningen for den högre skogsunder- 

 visningen pä förhand bemött hvad den siste ärade talaren anförde såsom skäl för sitt af- 

 slagsyrkande. Men jag anser mig dock böra något ingå på de skäl, talaren framförde, 

 äfven om det icke kan undvikas, att det kommer att i vissa delar blifva ett upprepande 

 af hvad herr statsrådet förut anfört. 



Jag ber dä till en början att på det kraftigaste få framhålla, hvad herr statsrådet 

 också gjorde, att behofvet af en snar ändring på detta område är konstateradt, och att 

 den organisation, som nu fordras, är absolut nödvändig. Se vi på utvecklingen af denna 

 sak, sä finna vi, att, såsom här yttrats, denna utveckling varat många är. Det har slut- 

 ligen gått därhän, att för närvarande värt lands enda högre .skogsundervisningsanstalt icke 

 h.ar en enda ordinarie lärare. Kan det vara gagneligt för fosterlandet att sä sker? Den, 

 som påstår detta, underskattar ovillkorligen betydelsen för landet af en rationell skogs- 

 hushållning, ty grunden för en sådan hushållning är undervisningen, och vi kunna icke fä 

 god undervisning om skogsvård på annat sätt än de sakkunniga här framhållit. Hvilka 

 äro då de, som i detta fall varit de ledande på området, som lagt grunden till det för- 



