338* SKOGSUNDERVISNINGSFRÅGAN. 



att verkställa skulle motsvara sådant arbete som att mjölka kor och dylikt. Å nej, så är 

 det icke. Detta arbete är en systematisk tillämpning af de lärdomar, eleverna under vin- 

 tern inhämtat: det består i uppmätning och taxering af skog, verkställande af tillväxt- 

 ber.äkningar, upprättande af skogshushållningsplaner, demonstrationer af olika växttyper, 

 studier af växtpatologi, af skogsinsekternas biologi m. m. allt under respektive lärares led- 

 ning; detta är det grofarbete, hvarom han så föraktfullt uttryckte sig, ett arbete, som på 

 samma gäng är intellektuellt och kroppsligt, och det synes mig, att kurser sädana som dessa, 

 som delvis äfven förekomma vid tekniska högskolan, äro idealkurser, emedan de studerande 

 under den tid, som vid andra högskolor användas till ferier, få praktiskt tillämpa hvad de 

 teoretiskt inhämtat, och man behöfver härvid icke öfveranslränga de studerande, då den 

 omständigheten, att en del af arbetet försiggår i fria luften, motverkar sådant. Jag vill 

 därför pä det kraftigaste protestera mot hvad talaren ville göra troligt, att skogselevernas 

 arbeten under sommaren skulle gestalta sig ungefär pä samma sätt som när man låter en 

 landtbrukselev mjölka kor och dylikt; det är såsom nämndt, något helt annat. 



Sä yttrade herr Odelberg, att han icke förstod, hvarför man behöfde hafva en lägre 

 kurs. Många anse denna kurs öfverflödig och äfven jag har lutat åt denna åsikt. Men 

 då man pä det tekniska området har tekniska skolor för utbildande af verkmästare m. fl., 

 hvarför skulle man icke hafva motsvarande kurser äfven pä skogsundervisningens område? 

 Hvarför skulle icke där kunna finnas en sådan mellanklass för utbildande af skogsinspek- 

 torer och personer, som kunde blifva lämpliga att sköta privata skogar under ledning af 

 konsulterade, mer fackligt utbildade personer? Jag måste säga, att när jag gjorde mig 

 dessa frågor, måste jag gifva dem rätt, som hålla pä en lägre undervisning. Herr stats- 

 rådet har tydligt och klart påpekat, att denna icke får hopblandas med högskolan, och att 

 man således icke får taga det som skäl för afslag på Kungl. Majits proposition, att de så 

 att säga komma att bo under samma tak. Jag tror för min del, att det skall visa sig 

 omöjligt alt ordna saken pä detta af Kungl. Maj:t föreslagna sätt, men, såsom herr stats- 

 rådet nämnde, kan saken lätt ändras genom uppförandet af andra byggnader för den 

 lägre kursen. 



Vidare sade herr Odelberg: huru många hafva läst igenom de sakkunnigas betän- 

 kande, och hur många hafva läst Kungl. Majits proposition? Ja, det är ju en samvets- 

 fråga, som nog borde ställas till litet hvar af oss för hvarje kungl. proposition, är jag 

 rädd. Vi hafva på Riksdagens bord haft denna proposition sedan den 15 mars, således 

 mer än två månader. Har man då rättighet att säga: jag har icke hunnit läsa genom 

 propositionen och får därför yrka afslag? Jag tror alt det vore väl ansvarslöst. 



Sedan jag nu yttrat mig rörande hvad herr Odelberg anförde, skall jag bedja att i 

 största korthet fä säga några ord om vissa detaljfrågor. Jag har för min del inlämnat en 

 motion till Riksdagen, däri jag anhållit, att Riksdagen för sin del ville besluta sådan ändring 

 i den kungl. propositionen, att en professur i ämnesområdet skogszoologi måtte upprättas 

 vid den blifvande skogshögskolan. Såsom jag i min motion visat är zoologiens studium 

 för skogsmannens utbildning af utomordentligt stor vikt. 



Jag torde icke behöfva hänvisa till de stora in<ektshärjningar, t. ex. nunnans härj- 

 ningar, som i våra dagar gått öfver landet och kostat kolossala penningar. Jag vill min- 

 nas, att Riksdagen anslagit bortåt 100,000 kronor för bekämpande af enbart detta skade- 

 djur, hvartill kommer att tusentals tunnland skog af dem blifvit förstörda. Jag behöfver 

 icke hänvisa till dessa stora skador, som åstadkommits af nunnan utan endast påpeka det 

 faktum, att i våra skogar af insekter af allehanda slag dödas årligen en massa träd. För 

 att kunna i tid iakttaga angrepp af skogsinsekter och för att kunna bedöma, hvilka åt- 

 gärder i hvarje särskildt fall böra tillgripas för att förekomma eller bekämpa insektshärj- 

 ningar måste skogsmannen hafva ingående kännedom om dessa insekters biologi, hvilken, 

 såsom vi veta, är ganska omväxlande. Pä detta område behöfves därför vid skogshög- 

 skolan en forskare, som kan följa med och studera dessa förhållanden samt meddela den 

 nödiga undervisningen i ämnet och som ute i skogen vid de demonstrationer jag talade 

 om, kan klargöra insekternas lif under deras olika lifsperioder. Jag har vidare i motio- 

 nen påvisat, att en lärare i zoologi komme att få något flera föreläsningstimmar än medel- 

 talet föreläsningstimmar för öfriga lärare, och att examensskyldigheten kommer för honom 

 att blifva lika stor som för de föreslagna professorerna. Härtill kommer, att alla sakkun- 

 niga, till och med löneregleringskommittén, tillstyrkt inrättande af en professur på detta 

 område. Då nu utskottet i allmänhet uttalat sig för, att denna professur inrättas, ehuru 

 utskottet liksom Kungl. Maj:t anser, att det bör ske vid försöksanstalten, har jag icke 

 velat göra särskildt yrkande om denna sak, och jag underlåter detta äfven i den förhopp- 

 ningen att herr statsrådet och chefen för jordbruksdepartementet, som visat sä stort in- 



I 



