SKOGSUNDERVISNINGSFKAGAN. 343 



verkligt god organisation ocli hvad därmed hänger samman måste jag dock i första rum- 

 met förutsätta, men jag kan icke erkänna, att här föreligger en verkligt organiserad hög- 

 skola. Statsrådet frågar själf, hvad kriteriet är på en verklig högskola, han säger ju själf i 

 den kungl. propositionen, att han afser att skapa en verklig högskola, och svaret på frågan 

 vore, att den viktigaste förutsättningen för en högskola vore de kvalitativa egenskaperna 

 hos lärarna, i hvilket hänseende Kungl. .Maj:ts förslag ganska kraftigt betonar, att mau 

 här må söka få verkligt högt ställda personer. När jag genomläste betänkandet, kunde 

 jag icke undgå att fästa mig vid de kompetensvillkor, som här stadgats för professorerna. 

 Det heter beträffande kompetensen för professuren i skogsskötsel, att »dess innehafvare 

 såsom ledare under längre tid af en mera omfattande svensk skogsförvaltning visat sig äga 

 framstående duglighet och att hfht genom utgifna skrifter rörande skogsskötsel eller genom 

 afgångsbetyg frän skogshögskolan ådagalagt synnerligen goda teoretiska insikter i samma 

 ämne; 



b) för professur i skogsuppskattning och skogsindcining, att genom kunskapsintyg 

 från universitet eller högskola styrkt sig äga goda matematiska kunskaper, att kflst genon', 

 utgifna skrifter eller genom afgångsbetyg från skogshögskolan visat sig äga framstående 

 teoretisk skicklighet i hvad läroämnet omfattar samt att genom förtjänstfullt utförda upp- 

 skattningar af och utredningar angående tillväxt å större skogsområden ådagalagt framstå- 

 ende praktisk duglighet»; men 



»c) för professur i skogsbotanik med allmän botanik, att genom utgifna skrifter eller 

 akademiska examina styrkt sig äga den botaniska utbildning, som erfordras för filosofisk 

 doktorsgrad, äfvensom att hafva publicerat väl vitsordade vetenskapliga undersökningar 

 of ver skogsbotaniska frågor, i 



Kan härigenom anses väl sörjdt för lärarnas kvalitativa egenskaper > Jag måste 

 svara nej. 



Huru skall man få till stånd en skogsvetenskap f Såvidt jag förstår kan det icke 

 ske på annat .sätt, än att de pä grund af erfarenhet vunna rönen samlas och publiceras i 

 utgifna skrifter. Detta är väl det enda sätt, hvarpå vi kunna få vetenskapen fram i högre 

 former, såvidt jag förstår. Men här är ju icke fråga om detta, här kan man blifva pro- 

 fessor utan att ha skrifvit en enda afhandling och utan att ha låtit sina skogskunskaper 

 komma till allmänhetens kännedom, genom att blott helt enkelt och i den mån tiden det 

 medgifver bibringa lärjungar vid skogshögskolan sitt vetande. Tror man då, att man på 

 det viset] får fram en skogsvetenskap i verklig mening? Jag kan icke tro detta, och där- 

 för måste jag säga, .att jag finner de kompetensvillkor, som här äro stadgade för lärarna, 

 i hög grad otillfredsställande. Det synes mig vara ett ovillkorligt kraf, att dessa persouec 

 genom vetenskaplig verksamhet gifvit prof och bevis ]jå sina framstående praktiska egen- 

 skaper, och jag kan för min del icke finna annat, än att detta måste erkännas såsom något 

 oundgängligen nödvändigt. Detta synes mig icke vara någon oviktig sak utan tvärtom så 

 viktig, att jag måste göra detta såsom villkor för att jag skall kunna erkänna, att här före- 

 ligger en verkligt organiserad skogshögskola. 



Och slutligen måste jag göra ännu en liten randanmärkning till betänkandet på tal 

 om högskolefrågan. Det hade af de sakkunniga föreslagits att för att vinna inträde i 

 skolan skulle de sökande hafva öfverbetyg i fyra ämnen, nämligen fysik och kemi, biologi 

 och matematik. Utan vidare har Kungl. Maj: t strukit detta villkor och det endast med 

 den motivering, att det icke kan vara lämpligt att skapa två slags studentexamina — det 

 behöfs blott .studentexamen och ingenting vidare. Men de sakkunniga förmena, att det är 

 af ofantlig vikt att dessa förkunskaper finnas hos eleverna därför att därigenom kan man 

 utesluta vissa ämnen ur läroplanen, livad beträffar fysik och kemi, har fysiken helt enkelt 

 uteslutits från läroplanen och endast af det skäl, att de inträdessökande skola hafva med 

 beröm godkänd i studentexamen. Huru går det nu med den saken? Jag kan icke finna 

 att detta iakttagits i skogshögskoleplanen, hvilket väl ändå varit önskligt. Samma är för- 

 hållandet med de andra ämnena, att dessa måste blifva i viss mån tillbakasatta, ty så 

 ringa får man väl ej tänka om ett högre betyg i studentexamen, att det skulle sakna all 

 betydelse. 



Jag har afgifvit en reservation, som hufvudsakligen hänför sig till min nu utvecklade 

 stånd[mnkt rörande den förberedande kursen. I densamma har jag vidare velat säga, att 

 jag ej kunnat finna, att högskoletanken blifvit konsekvent och enhetligt genomförd, äfven- 

 som att jag ansett att för närvarande namnet institut kunde bibehållas och att lärarlönerna 

 kunde sättas något lägre. Dock vill jag gärna säga, att jag icke skulle f.ästa sä stort af- 

 seende därvid, änskönt jag finner att de svagheter jag tillåtit mig påpeka äro af ganska 

 viktig nalur. Men hvad beträffar den förberedande kursen, måste jag, såsom jag tidigare 



