I 



362* SKOGSUNDERVISNINGSFRÄGAN. 



summa skulle uppföras byggnader för en blifvande skola för Sveriges skogsundervisning, 

 utan att säga ett ord om huru undervisningsanstalten skulle organiseras" Icke skulle Riks- 

 dagen hafva sagt annat än: Det är naturligtvis orimligt alt af Riksdagen begära en sådan 

 summa utan att den får veta hvad det är för en anstalt, som skall flytta in i dessa bygg- 

 nader, och huru den kommer att se ut. — »Det är icke meningen», sade herr Carl Persson, 

 »att staten skall tillämpas från och med nästa är.» Nej, det är det visst icke, men icke 

 förty anser jag det synnerligen viktigt, icke att man redan nu godkänner staten för nästa 

 år, men att man godkänner grunderna, som också Kungl. Maj:t föreslagit för denna 

 organisation. 



Bland andra skäl skall jag be att fä anföra ett synnerligen viktigt, nämligen att 

 man vid denna anstalt kan fästa och där placera män, som äro fullt kompetenta, män som 

 stå på den kunskaps- och bildningsnivå, som den dem förelagda uppgiften kräfver. Löne- 

 regleringskommittén har såsom ett motiv för de lägre löner, som herr Carl Persson nyss 

 förordade, anfört, att det skulle möjligen kunna bli rätt svårt att för närvarande be.^htia 

 dessa professorsplatser vid högskolan med fullt kompetenta personer. Ja, det är möjligt, 

 att det kan bli sä, och i synnerhet kunde det vara svårt, om de skulle tillsättas nu omedel- 

 bart, men jag vill säga, att ju längre det dröjer med Riksdagens beslut rörande den ställ- 

 ning, dessa personer skola fä, desto längre dröjer det också att finna de rätta och lämp- 

 ligaste och fullt kompetenta personerna. Ty har Riksdagen redan nu beslutat en organisa- 

 tion och grunderna för densamma, kan man med all sannolikhet påstå, att personer som 

 tänka pä dessa professorsplatser komma att ytterligare meritera sig och skaffa sig den nöd- 

 vändiga kompetensen för dessa platser. Dessutom vill jag säga, att om det vid den tid- 

 punkt, då lönestaten skall träda i kraft och lärarna flytta in, skulle befinnas, att det sak- 

 nades kompetenta personer till en eller annan af dessa platser, så blefve förhållandet där 

 som på alla ställen i sådana fall, att man för tillfället fick tillförordna någon person, som 

 tills vidare kunde hjälpligt uppfylla de fordringar, platsen kräfver. Det skäl, lönereglerings- 

 kommittén i detta fall anfört för l.ägre löner, är icke så tungt vägande, men Riksdagen 

 bör genom att redan nu fatta beslut medverka till att man kan få just de allra yppersta 

 personerna, sådana som äro vuxna sin uppgift. 



Härifrån kommer jag till själfva kardinalpunkten i detta förslag och i hela denna 

 fråga, och det är den ; Skola vi inrätta en verklig högskola för skogsundervisningen här i 

 landet, eller skola vi det icke; skoghögskola sålunda eller icke skogshögskola? — Härmed 

 sammanhänger på det allra intimaste sätt också den löneställning, som man vill gifva dessa 

 professorer. Jag vill då säga, att min uppfattning är, att skogens och skogshushållningens 

 betydelse i hela vår ekonomiska hushållning, värt ekonomiska lif, är så stor, att vi icke böra 

 dröja en enda dag med att taga steget fullt ut och säga: Vi böra ha en undervisnings- 

 anstalt i detta afseende, som fullkomligt står pä högskolans nivå! 



Jag behöfver ju icke erinra om, hvad vi alla veta, att värt land nu en gång är så 

 beskaffadt utaf naturen, att största delen utaf dess areal just är skogsmark. Det gör också, 

 att skogsprodukterna i all synnerhet i vår utrikeshandel spela en mycket, mycket stor roll. 

 Växtlifvet spelar för öfrigt här i landet, såväl som annorstädes, en så väsentlig roll i folkets 

 ekonomiska lif och hushållning, att det allra största intresse bör ägnas ät denna närings- 

 gren. Uti en kalkyl, som jag fått utaf en pä detta område mycket framstående man, säger 

 han, att de råvaror och råprodukter, som framkomma ur växtvärlden, det vill säga spann- 

 mål, foder m. m. dylikt, som jordliruket lämnar såsom råprodukt — här är icke inräknadt 

 husdjurs- eller boskapsskötseln — och skogsafkastningen tillsammans lämna landet en årlig 

 inkomst af 1,200 millioner kronor. I detta värde af 1,200 millioner kronor om året har 

 skogsafliastningen en så betydande del som 400,000,000 kronor. Jordbruket har gått framåt 

 ofantligt pä de sista årtiondena, tack vare icke minst statens frikostiga understöd och hjälp 

 på mänga häll och tack vare ett rastlöst arbete. Pä skogshushållningens område stå vi nog, 

 eller ha under den sista tiden slätt tämligen stilla, till stor del beroende på, att vi ha saknat 

 en förstklassig undervisningsanstalt, där verklig forskning och vetenskapligt arbete kunnat 

 bedrifvas, och där man kunnat utforska lagarna för tillväxten äfven pä detta område. r>et 

 är ingen dag för tidigt, att vi nu verkligen ta steget fullt ut. 



Det upplyses af samme person, att det är 18 är sedan här i landet utkom en lärobok 

 i skogshushållning, som något så när tillfredsställer rimliga kraf. Detta visar, att vi stå 

 tillbaka i detta fall och att vi verkligen behöfva göra ett kraftigt grepp. 



Skola vi då nu taga steget fullt ut och göra denna undervisningsanstalt till en hög- 

 skola"- Utskottet säger, att hvad Kungl. Maj:t föreslår icke är en högskola. Utskottet ut- 

 talar tvifvel härom och säger, att det endast är ett öfvergängsstadium till en högskola. 

 Utskottet har egentligen icke gjort invändningar mot tanken om behofvet af en högskola. 



