4o8* GUNNAK SCHOTTE. 



använda kartläggningen blir säkerligen mindre exakt än ofvan skildrade 

 tillvägagångssätt med snörslagning. 



Sedan ytorna på förut beskrifvet sätt kartlagts, utfälles gallrings- 

 virket, som numera direkt uppmätes stam för stam. Under de första 

 åren af försöksanstaltens verksamhet uträknades gallringsvirkets kubik- 

 massa efter samma höjd- och formtalskurvor, som för det kvarvarande 

 beståndet. Den af Alex. Maass (II) uttalade meningen, att detta till- 

 vägagångssätt medförde en fördel, enär såväl det kvarvarande beståndet 

 som de utgallrade träden då uppskattades efter samma metod, kan jag 

 ej biträda. Beräkningen af det utgallrade virkesbeloppet blir nämligen här- 

 genom mindre noggrann, emedan de utvalda profstammarna föga represen- 

 tera de utgallrade träden. Profstammar för det kvarvarande beståndet 

 komma nämligen att gifva för hög kubikmassa för utgallradt virke, en sak, 

 hvartill jag i en senare uppsats skall återkomma. Dessutom har det vid 

 verkställda revisioner af tillväxtytor visat sig, att uppskattning medelst ett 

 relativt fåtal fällda profstammar kan utfalla ganska ojämnt, samt att ett nytt 

 antal fällda profstammar ofta kan uppvisa ganska afvikande resultat. Själfva 

 uppskattningen af den stående skogen måste därför närmast anses 

 som en beräkning, tills man kommit därhän att fullt objektivt kunna 

 uppskatta eller uppmäta stående stammar. Därför är det alltid en fördel 

 <3m åtminstone det utfällda virket kan bokföras exakt, hvarigenom man 

 vid beståndets slutafverkning, om ej förr, får en fullt riktig statistik öfver 

 detsamma. Af denna orsak har gallringsvirket å alla försöksytor, .som 

 anlagts 19 12, blifvit direkt uppmätt, ehuru det medfört en ganska betyd 

 lig ökning af såväl arbete som omkostnader. Vid flera utländska för- 

 söksanstalter har man också funnit sig nödsakad att direkt uppmäta 

 gallringsvirket. 



Sådana utgallrade stammar, som anses kunna representera det kvar- 

 varande beståndet, bokföras som profstammar. I öfrigt utväljas i samma be- 

 stånd, men utanför försöksytan, ett lämpligt antal profträd, någorlunda jämnt 

 fördelade i centimeterklasserna med beaktande af antalet träd i desamma. 

 För att erhålla en nöjaktig kurva för såväl höjd som formtal eller kubik- 

 massa behöfvas i regel 30 — 40 profstammar. Som jag förut i senaste 

 3-årsprogrammet framhållit (ScHOTTE I), ha försök i år påbörjats med 

 sektionering af stående profstammar för att undgå den ojämnhet i upp- 

 skattningsresultaten, som förut omnämnts. Härvid har jag användt mig 

 af särskildt för ändamålet tillverkade lätta stegar af ask och bamburör 

 samt den af flottningschefen A. LÖF konstruerade stångklafven. Lika- 

 ledes ha försök verkställts med utväljande af särskilda profstammar för 

 de olika trädklasser, hvari beståndet uppdelas. — I samband med redo- 



