4 I 4* GUNNAR SCHOTl E. 



III. Trädklasser och gallringsgrader. 



Skilda författare ha såväl i handböcker, afsedda för undervisning, 

 som för utförande af jämförande undersökningar hänfört träden i bestån- 

 den till olika klasser, allt efter deras ställning, kronutveckling, stamform 

 o. s. v. Somliga af dessa system ha gjort anspråk på att kunna an- 

 vändas vid klassificering af alla slags träd, andra däremot ha, åtmin- 

 stone frän början, syftat närmast till ett visst trädslag. Vid gallringar 

 spelar det ju också i praktiken mindre roll, hvilken klassindelning, man vid 

 gallringens utförande närmast tänker sig, då en van skogsvårdare, som 

 har stor erfarenhet om och känsla för beståndens vård och utveckling 

 äfven utan en medveten dylik analys ganska väl vet, hvad som bör 

 tagas bort eller få stå kvar. Med de kraf på sträng likformighet och 

 objektivitet, som med rätta kunna ställas på gallringsförsöken vid en 

 skogsförsöksanstalt, är däremot trädens indelning i fullt definierbara klas- 

 ser mera nödvändig, särskildt vid en försöksanstalt, som den svenska, 

 där gallringsförsöken ofta komma att utföras af olika personer. På grund 

 af landets storlek och växlande förhållanden behöfver nämligen i vårt 

 land anläggas ett så stort antal ytor, att de ej alltid kunna hinna gallras 

 af en och samma person. 



Vid revisioner af äldre gallringar, bidrager det också till lik- 

 formigheten vid utförandet och till en rätt uppfattning af en förut utförd 

 gallring, om träden gifvits viss beteckning. Den förändring, som träden 

 undergått mellan revisionerna afläses också bra mycket fullständigare 

 genom trädens förflyttning från en trädklass till en annan än genom 

 att endast dimensionsförändringen inregistreras. Som jag sålunda an- 

 ser nyttan och betydelsen af trädens klassificering mycket betydande 

 vid objektiva undersökningar, har i år klassificering af träden skett a 

 alla nyanlagda eller reviderade ytor. Härvid har det dock visat sig, att 

 det af försöksanstalten förut vid gallringar använda klassificeringssyste- 

 met ej är tillräckligt objektivt och ej heller nog uttömmande. Jag har 

 därför uppställt en delvis ny klassindelning, som kommit till användning 

 vid de på senhösten i år anlagda försöksytorna. Innan jag emellertid 

 går att närmare beskrifva denna, vill jag i korthet lämna en redogörelse 

 för de olika trädklasser, som af skilda författare förut uppställts, samt 

 de på dem grundade olika gallringsformerna. 



De mera uppmärksammade trädklassindelningarna hafva varit föl- 

 jande: 



