OM GAI.I.KINGSFORSOK. 419"' 



Ett annat förslag till förbättring af denna arbetsplan väcktes år 

 1889 af E. Speidel (se HaU(; I), hvarvid han äfven gjorde en särskild 

 uppdelning af stamklasserna. 



Speidels stamklasser. 



I. Stammar, som deltaga i den starkare hälften af beståndets krontak. 



i) med fullt utvecklad krona (förhärskande och härskande stammar, 



2) med inklämd (eingezvvängter) krona. 



II. Stammar, som icke deltaga i krontaket för beståndets starkare del. 



i) krona helt eller delvis fri, men djupt ansatt (efterblifna eller sen- 



vuxna träd), 

 2) krona öfvervuxen af efterblifna träd (Nachbarstämme), 

 rt) ännu gröna träd (undertryckta), 

 ö) blott delvis gröna eller torra. 

 Speidel skiljer blott på tvenne gallringsgrader: 



1) borttager alla träd till gruppen II, såvida de icke i enskilda luckor 

 behöfvas såsom markskydd, 



2) borttager förutom grupp II de med 2) af grujip I betecknade 

 träden. 



Haugska systemet. 



Slutligen har H.\U(; (I) vidtagit en förändring af de Kraftska klas- 

 serna, därvid han särskildt tager fasta på kronornas utveckling. 



I. Hufvudbestånd: Kronor och trädtoppar med god växt. 



Klass I. Förväxande stammar med särskildt kraftigt utvecklade 



kronor. 

 Klass 2. Väl utvecklade stammar med helt fri krona. 

 Klass 3. Väl utvecklade stammar med något klämd krona. Bildar 



öfvergäng till efterföljande grupp. 



II. Underbestånd: Kronorna mer eller mindre förkrympta, topparna med 



tillbakasatt tillväxt. 



Klass 4. Ensidigt klämda kronor, topparna fria. 



Klass 5. Från flera sidor klämda kronor, topparna fria. 



Klass 6. Undertryckta stammar med gröna, ännu lifskraftiga kronor. 



Klass 7. Undertryckta eller nedböjda stammar med döende eller 

 döda kronor. 



Dessa af Haug uppställda klasser, som synas blifvit alltför litet 

 uppmärksammade, innebära från klassificeringssynpunkt ett mycket stort 

 framsteg och deras uppställningsgrund är tämligen enhetlig. Definieringen 

 af hufvudbestånd och underbeständ samt uppdelningen inom desamma 

 synes mig dock ej logisk. Man kan nämligen mycket väl finna kraftigt 



Skossv.trcis/oreninseNS tldskri/t. Facka/delningin KI12. ö, 



