4 2 0^^ GUNNAR SCHOTTE. 



växande träd, som äro klämda af en lika kraftig individ. Ett sådant 

 träd skulle väl ej kunna hänföras till klass 4 och ej heller klass i. Som 

 jag längre fram skall närmare motivera, anser jag därför ej, att man 

 har nytta af ett på sådant sätt uppställdt system. 



Hecks stamformsklasser. 



En ytterligare förändring af de Kraftska klasserna eller snarare ett 

 tillägg till desamma har gjorts af C. R. Heck (I, II). I sin s. k. fria 

 gallring (Freie Durchforstung) har han uppställt ett särskildt system 

 af stamformsklasser. Dessa klasser afse närmast att beteckna stammens 

 beskaffenhet och duglighet till gagnvike. Han skiljer nämligen mellan 



« raka, vackra, länga gagnvirkesträd med högt sittande kronor, 



;? medelmåttiga gagnvirkesträd med ofta lågt sittande kronor, 



/' krokiga och kvistiga träd, 



''■ klykträd, 



£ myckert starkt förgrenade träd (därest de förekomma i klass i 

 och 2 kunna de kallas för »vargar.») 



C rotskott, 



fj sjuka träd. 



Då de Kraftska klasserna äro 7 till antalet, blir det med Hecks 

 tillägg inalles 49 olika stamklasser. Några af dessa kombinationer före- 

 komma dock sällan eller aldrig, hvarigenom antalet grupper kan inskrän- 

 kas. De heckska klasserna, som af honom hufvudsakligen pröfvats på blott 

 två gallringsytor, en i bokskog och en i askbestånd, torde redan på grund 

 af sitt antal knappast få någon användning. I\Iera tilltalande än denna 

 klassindelning är däremot hans gallringsform, som han karaktäriserar på 

 följande sätt: »Ingripandet i samtliga de Kraftska trädklasserna efter 

 fri värdesättning af stammarna i hvarje enskiidt fall, gradvist gynnande 

 af stamformsklassen genom frihuggning, hufvudsakligen i det härskande 

 beståndet, särskildt klasserna i — 3 «; god fördelning af hufvudstammarna 

 genom utglesning af tätare trädgrupper; borttagande af träd med dålig 

 stamform (inbegripet sjuka träd) eller, då detta ej låter sig göra, upp- 

 kvistning af dessa träd ; i görligaste måtto skonande af de Kraftska klas- 

 serna 5 a och till en mindre del äfven 4 b och öfverhufvud taget mel- 

 lanbeståndet så långt som möjligt; markvård; måttligt och öfvergående 

 upphäfvande af slutenheten, starkare afbrott i densamma blott i undan- 

 tagsfall; gynnande af blandskog; ljustillväxt för klasserna i — 3 « vid 

 omkring 50 års ålder.» 



Den Heckska gallringen står således krongallringen eller fransmän- 

 nens éclaircie par le haut mycket nära. 



Heck.s stora förtjänst rörande gallringsundersökningar ligger dock 



