(IM i;ai.i.ri.ni,sforsiik. 



423 



svag hjälpgallring, dä endast torra och fullständigt undertryckta 

 stammar borttagas; 



normal hjälpgallring, då afverkningen sträcker sig såväl till de torra 

 och fullständigt undertryckta som till de behärskade träden; och 



stark hjälpgallring, då gallringen icke allenast utföres inom mellan- 

 beståndet, utan äfven sträcker sig till den medhärskande delen af huf- 

 vudbeståndet. 



Enligt den af HOLMERZ sålunda meddelade definitionen blir den 

 mellersta hjälpgallringsgraden något starkare än enligt BjiiRKMANS be- 

 skrifning och försöksanstalternas program. 



Julius och Haller (I) ha i sin handbok beskrifvit samma klasser, 

 som ingå i Skogsförsöksanstaltens första program, samt meddelat en sche- 

 matisk ritning af de olika stamgrupperna, hvarvid som »behärskade träd, 

 senvuxna med ännu fri krona> framställts väl höga individ, åtminstone 

 efter som gallringsutfallet b.ifvit å de tidigare försöksytorna. 



Schweiziska systemet. 



Schweiziska .skogsförsöksanstalten skiljer helt kort och godt endast 

 på 5 hufvudklasser (BCllLER I och Fllrv I): 



1. klassen, härskande eller dominerande stammar (d) 



2. ') medhärskande stammar (m) 



3. > behärskade stammar (b) 



4. » undertryckta stammar (u) 



5. döende eller undertryckta torra stammar. 



Med anslutning till dessa stamklasser verkställas gallringsförsöken 

 efter följande grader: 



(irad A, svag gallring, som träffar klass 5, d. v. s. torra och döende träd. 

 Grad B, måttlig eller medelstark gallring, hvarvid uttagas klasserna 5 



och 4, d. v. s. torra, döende och undertyckta träd. 

 (irad C, stark gallring, med afverkning af klasserna 5, 4 och 3, så att 



vid gallringen äfven borttagas behärskande träd. 

 (^rad D, mycket stark eller föregripande gallring, med borttagande af 



klasserna 5, 4 och 3 helt och hållet samt dessutom en del af klass 



2 eller ännu medhärskande träd. 

 Grad L, ljushuggning, samt 

 » D,\, éclaircie par le haut, en kombination af gallringen i graderna 



D och A, hvarigenoni de träd, som borttagas vid graderna B och 



C, i stället sparas. 



Enligt ofvannämnda schema synes den >mycket starka gallringen» 

 ej blifva så stark, som den i verkligheten utföres. — Detta beror emel- 

 lertid på att schweiziska försöksanstalten afser något helt annat med sin 



