OM GALLRINGSFÖRSÖK 429* 



skogar dödade af Pcridcymiuin, eller i granbestånd, hemsökta af rot 

 röta och barkborrar. Detta förhållande har tvungit mig att på samma 

 träd åsätta två beteckningar för att få dess bcskaftenhet skildrad, och 

 jag har då exempelvis nödgats skrifva i först anförda exempel i- 2a 

 och i det senare 5 (i). Vidare kan ifrågasättas, om ej uppfattningen 

 om, hvad som menas med undertryckt träd, kan divergera högst betyd- 

 ligt hos skogsmännen. Vid revision af de äldre försöksytorna vid an- 

 stalten har jag nämligen vid låggallring fuimit många träd kvarstående, 

 som enligt min uppfattning redan vid första anläggandet måste varit un- 

 dertryckta. F"rågan beror ju dock på huru högt ett träd, som fullstän- 

 digt stukats af närstående härskande stammar, får vara för att kunna 

 anses som »undertryckt». 



Skogsförsöksanstaltens nya trädklasser. 



Som jag redan ofvan nämnt, kan det ofta råda en viss tvekan, till 

 hvilken klass ett träd bör föras enligt skogsförsöksanstalternas klassindel- 

 ning. Så är också fallet, ehuru i mindre grad, med de kraftska klas- 

 serna. De sistnämnda klasserna äro dessutom rätt svåra att minnas. 



För att göra klassindelningen mera åskådlig, har jag därför tänkt 

 mig en uppdelning dels efter Ivädens plats eller höjd i heståiidet, dels 

 efter kronornas och i mindre mån stammarnas beskaffenhet. 



Till en viss grad är diametern visserligen utslagsgifvande för trädens 

 höjd, men dock långt ifrån alltid. Den största höjden träffar man t. ex. 

 mindre ofta hos en del starkt frodvuxna och grofva individer än hos 

 de bättre härskande stammarna, och det kan t. o. m. finnas förhållande- 

 vis ganska höga träd bland de mindre dimensionerna. 



Det är emellertid ganska lätt att i bestånden urskilja vissa skikt, 

 till hvilka kronornas höjd nå, och kallar jag dem kronskikt. — Under- 

 beståndets skikt har jag i allmänhet funnit nå till ungefär halfva höjden 

 af de härskande trädens höjd, hos tallen dock ofta upp till 60 % af sist- 

 nämnda höjd. Den öfre halfvan (eller eventuellt den öfre '/^ delen) af den 

 högsta beståndshöjden tänker jag mig uppdelad i 3:ne ungefar lika höjdskikt, 

 de härskande, de medhärskande och de behärskade trädens kronskikt. 



Hos Ijusbehöfvande trädslag närma sig dock de olika skikten h var- 

 andra, så att de olika afstånden till högsta skiktet blir mindre. Som 

 exempel härpå kan nämnas att efter klassificering af försöksytan n:o 9 

 ä Jönåkers häradsallmänning (48årig tallskog med underväxt af gran) 

 vid höjdmätning erhållits 



för I kronskiktet en medelhöjd af 16.3 m. 

 » II » » » » 13.S » 



> III » » » » 12.2 » 



