OM GALI.RINr.SFORSOK. 



435* 



Ur Skogsvirdsförsuksanst. saml. Fot. C. O. Gille 



Fig. 13. Tallar (1, i, 2 d, l b, I, 2 c), 



en gran (3) och en björk (4 f). 



Lidingön. 



Einige Kiefern (i 

 eine Fichle (3) i 



(40. 



Skogsvård s/öreninsens Tidskri/t, Fackafdehihtgt 



i livarje särskildt fall får en 

 god föreställning om trädets 

 utseende. — Vidare anser jag, 

 att med det nya klasschemat, 

 i motsats till det af är 1903, 

 ej behöfver uppstå någon tve- 

 kan om hvad som menas med 

 »undertryckt» och »sidotryckt» 

 träd, då nu den relativa höj- 

 den för individen i trädgrup- 

 pen blir bestämmande. Det 

 torde också vara en gifven 

 fördel, att alla de olika huf- 

 vudgrupperna uppdelas i skilda 

 trädklasser, således ej enbart 

 en grupp af de härskande trä- 

 den. Särskildt genom en dylik 

 uppdelning af 3:dje och 4:de 

 kronskikten möjliggöres vid 

 krongallring borttagande af 

 skadade och missbildade indi- 

 vider samt sådana träd, som 

 stå i vägen för de bättre ex- 

 emplaren. Det går således nu 

 att äfven vårda de båda undre 

 skikten i bestånden, och gall- 

 ringen blir härigenom mindre 

 schematisk än förut. Bland de 

 nya trädklasserna nämnas klyk- 

 träd endast i förbigående, eme- 

 dan klykträden ofta kunna hän- 

 föras till någon af de andra 

 grupperna. En del klykträd 

 kunna nämligen blifva goda 

 gagnvirkesträd. Af samma skäl 

 upptagas nu ej »piskare» sär- 

 skildt. Som sådana ha hittills 

 betecknats dels en del inklämda 

 rankiga träd, som nu alltid gå 

 i trädklass d, dels också en 

 del öfverskärmande björkar, 



ö. 



