OM GALI.RINGSF()RSÖK. 437* 



som effer den nya beteckningen mycket väl kunna hänföras tiil klas- 

 serna I b eller 2 b eller ibland 2 d eller 3 d. 



Man må emellertid komma ihåg, att klassindelningen i första hand 

 är till för att kunna utföra gallringsförsöken likformigt (se bl. a. KRAFT 

 I och Heck II). Är klassindelningen ofullständig eller ej tillräckligt 

 objektiv, blir gallringen från undersökningssynpunkt därefter. — 



De gallringsgrader, som hittills användts vid skogsförsöksanstalten, 

 skulle med tillägg af en ytterligare extra stark gallring läm])ligen kunna 

 med den angifna trädindelningen definieras ungefär på följande sätt: 



Rensningsgallring. 



Afverkning af döda, döende och starkt snötryckta stammar, 

 d. v. s. I f , 2 f , 3 f och 4 f. 



Gallring underifrån. 



Svag låggallring. Afverkning af döda, döende, snötryckta, sjuka 

 och undertryckta träden, samt de mest skadliga vargarna och 

 skadade träden d. v. s. trädklasserna f, e, d och c samt hela 

 grupp 4. 



Stark låggallring. Afverkning af klasserna a — f af grupperna i och 

 2 samt hela grupperna 3 och 4. 



Extra stark låggallring. Afverkning af trädklasserna a — f af grup- 

 perna I samt hela grupperna 2 — 4. Dessutom utglesning af 

 en del träd i trädklass i. I större luckor må dock enstaka 

 träd till klass 2 eller 3 sparas. Slutenheten får, ehuru blott öf- 

 vergående, brytas. — 

 Gallring ofvan ifrån: 



Svag krongallring. Afverkning af trädklasserna e och f i alla grup- 

 perna samt i trädklasserna a — d af gruppen 2 och b — d af grup- 

 pen I. 



Stark krongallring. Afverkning af trädklasserna e — f samt a — d 

 af första och andra gruppen. 



Extra stark krongalli ing. Afverkning af trädklasserna e — f.i alla 

 grupperna samt a — d i första och andra gruppen samt dess- 

 utom enstaka träd till trädklass i för att utglesna tätare delar 

 af skogen. 



Vid krongallringarna kunna dessutom helt eller delvis trädklasserna 

 a — d i 3:dje och 4:de grupperna uttagas, då tillräckligt många 

 »välformade» träd i grupperna finnes såsom markskydd. 



Huru utfallet vid olika gallringar ungefär blir i de skillda trädklas- 

 serna framställes närmare af tabellen å sid. 436 . 



