442* GUNNAR SCHOTTE. 



En profyta (n:o 140) i omkring 1 00-årig mossrik granskog med nå- 

 gon inblandning af tall och björk samt med några öfverståndare har 

 utgjort material för sammanställningen å sid. 438*. Den uppskattade 

 ytan är ganska stor, 0.68 ar, och tämligen jämn. Som i beståndet ej 

 skett någon nämnvärd afverkning, gifver det en typisk bild af en me- 

 delgod granskog med vackra stammar, men något inklämda kronor. 



På sid. 441* framställes trädfördelningen å tvenne ytor (g: I och 9: II) 

 i 48-årig tallskog med en underväxt af gran af samma ålder. Dessa 

 profytor anlades likaledes år 1903, då de gallrades för första gången. 

 Sedermera ha de vid revision gallrats af mig såväl våren 1 909 som 19 12. 

 Afd. II har hela tiden behandlats medelst stark låggallring, som kanske 

 blifvit något starkare än annars är fallet på försöksanstaltens ytor, eme- 

 dan Peridenniiuii härjat mycket. Afd. I har till en början behandlats 

 med svag krongallring, som vid revisionerna något närmat sig den starka 

 krongallringen. I bägge afdelningarna har underväxten af gran sparats. 

 Tabellerna ange (pr hektar räknadt) endast de nu kvarstående träden, som å 

 afd. I äro tall 1,482 och gran 354 samt 1,100 granar såsom underväxt, 



» II » > 1,05 » » 466 » 911 » » » 



Vid gallringarna ha inom ytan I borttagits inalles 30 % af stamantalet 

 och i ytan II 51 %, hvarvid underväxten ej medräknats. Totalproduk- 

 tionen har inalles varit inom afd. I 263 kbm. och inom afd. II 292 kbm., 

 hvaraf respektive 20 och 27 % utfallit vid gallringarna. 



Vi se att skillnaden på låggallring och krongallring här är högst 

 obetydlig, då rätt många af de sparade individen af grupperna III och 

 IV torkat och därföre fallit vid revisionen. Något nämnvärdt markskydd 

 lämnar ej häller de 2,4 % af trädantalet i grupp IV, som finnes i kron- 

 gallringsytan, eller de 6.7 % mera inom grupp III, som där kvarstå. 

 Markskyddet utöfvas här ändå af granunderväxten. I detta fall är där- 

 före en låggallring lika bra som en krongallring eller kanske bättre, 

 hälst som allt småvirke kan kolas. 



Genom de anförda exemplen tror jag mig tillräckligt visat, till hvilka 

 detaljstudier af beståndet, det nya klassificeringssystemet inbjuder. 

 — Vid senaste 3-årsmötet uttalades en önskan, att försöksanstalten 

 skulle för sina profytor särskildt bearbeta och behandla de härskande 

 träden. Jag anser, att en sådan bearbetning blir värdefullare, då nu gifves 

 tillfälle att t. ex. endast urskilja individer af viss typ för sädana under- 

 sökningar. 



Härvid kommer hufvudintresset att knyta sig till en undersökning 

 af tillväxtförhållandena — beträffande såväl massa som värde — inom 

 trädklasserna i, i b och 2, då en utredning om. dessa klassers tillväxt- 

 värde blir i viss mån bestämmande för huru gallringen skall utföras. 



