OM GALLRINGSFÖRSÖK. 443» 



Man kan t. ex. då utröna, hvilket berättigande B()R(;grkvks system har, 

 som mest bygger pä klassen 2, eller huruvida det ekonomiskt är fördelak- 

 tigare att spara på klass i och kanske äfven i b, därest dess större tillväxt- 

 förmåga motväger olägenheterna beträffande en viss grad af kvistighet. 



Det nya klassificeringssystemet, som först är uppställt för och lättast 

 användes i likåldriga och jämna skogar, kan utan större svårighet äfven 

 tillämpas i olikåldriga och ojämna sådana. 



Den föreslagna skiktindelningen har således sitt hufvudändamål 

 i att särskilja olika gallringssysteni, medan indelningen i trädklasser 

 mera syftar till att klargöra gallringsstyrkan. Den första indelnings- 

 grunden kan äfven få användning vid profytors uppskattning och vid 

 utväljande af profträd. Uppdelningen i trädklasser (väl formade, a, b, 

 c, d, e, f) kan därtill äfven gifva en god inblick i beståndsvården å 

 en trakt. En uppklafningslista från en skog ej blott i dimensioner utan 

 äfven i dessa trädklasser borde sålunda gifva en fullständig bild af sko- 

 gen och dess beståndsvård. 



Denna klassindelning skulle också lätt kunna användas för be- 

 teckning af profträden vid sådan linjetaxering, där profträden utfalla 

 rent statistiskt, såsom t. ex. vid den planerade rikstaxeringen af Sveriges 

 skogar. En sammanställning af profstamsmaterialet efter den föreslagna 

 trädbeteckningen skulle då kunna gifva en god inblick i beständens be- 

 skaffenhet och vård inom skilda delar af landet. — 



I en kommande uppsats har jag för afsikt att närmare redogöra för utför- 

 da gallringsförsök i granskogar samt härvid erhållna uppskattningsresultat. 



