SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TlDSKRIKl', KACKAKDEI.NINGEN I9I2, H. 6. 



LITTERATUR. 



RENVALL, ALIGliST: Die periodischen Erscheinungen der Repro- 

 duktion der Kiefer an der polaren Waldgrenze. Helsingfors iq[2. 

 XII +154 sid. och I färgkarta. 



I ofvannämnda afhandling (gradualafhandling) framlägger författaren re- 

 sultaten af sina under somrarna 1909 — 1911 utförda, ingående undersöknin- 

 gar rörande de periodiska företeelserna i blomningen, kotteutvecklingen och frö- 

 produktionen — de första betingelserna för reproduktionen — hos tallen vid 

 skogsgränsen i Enare lappmark i nordligaste Finland. Då resultaten af dessa 

 undersökningar utan tvifvel finna sin tillämpning äfven på tallen vid tall- 

 gränsen i öfre delarna af värt land, torde ett omnämnande och ett skär- 

 skådande af desamma i denna tidskrift ej få anses oberättigadt. 



Efter att inledningsvis ha omnämnt föregående viktigare arbeten pä om- 

 rådet öfvergår förf. till en redogörelse för sina egna imdersökningar. .\f- 

 handlingens första del redogör för »blomningen», dess senare del för »kotte- 

 utveckling och fröproduktion . Blomningen afhandlas i 8 kapitel: I. Mate- 

 rial och undersökningsmetoder. II. Hanblomningen. III. Honblomningen. 

 IV. Sterilitet. V. Könsdivergensen. VI. Individualiteten i blomningen. 

 VII. Korrelationsföreteelser. VIII. Ålderns, tillväxtförhållandenas och stånd- 

 ortsbetingelsernas inflytande på blomningen. Arbetets senare del omfattar: 

 I. Kottebildningens produktivitet. II. Variabilitet i kottekvaliteten. III. Ar- 

 liga och lokala olikheter i kottekvaliteten. IV. Fröåren vid skogsgränsen. 

 — Förf. betecknar själf sitt arbete som ett första försök till systematisk un- 

 dersökning på statistisk grund af de periodiska företeelserna i fråga om tal- 

 lens blomning. 



Vid undersökningarna ha unga och gamla tallar isärhållits. »Ungskogen» 

 vid skogsgränsen utgjordes af en c. 60-ärig generation; de äldre trädens ål- 

 der varierade mellan 150 och 260 år. Då slutenhets- och ljusförhållanden 

 utöfva ett starkt inflytande på blomningen, ha sä vidt möjligt blott fristående 

 individ utvalts till undersökning. För undvikande af olika ståndorters stö- 

 rande inverkan pä blomningen ha undersökningarna inskränkts hufvudsakligen 

 till de jämna, rena sandmarkerna. Bestämmandet af blomrikedomen har skett 

 genom okulär uppskattning (i grader o — 5) af mängden under ett visst år ut- 

 vecklade han- och honblommor på hvarje särskildt fristående träd inom en 

 begränsad yta. Härigenom ha tämligen tillfredsställande resultat vunnits för 

 själfva undersökningsåret ; beträffande tidigare blomningsår måste dock alltid 

 vid detta förfaringssätt resultaten bli mera osäkra. Vid bestämmandet af de 

 årliga vä.\lingarna ifråga om blomningen begagnar sig fört. jämväl af en an- 



