448* LITTERATUR. 



nan undersökningsmetod: i vegetativt hänseende representativa grenar ha 

 samlats i stort antal, en frän hvarje träd, och antalet blommor antecknats. 

 Vid undersökning af det enskilda individets blomning fastställes på analogt 

 sätt blomningen på en mängd från samma träd utvalda representativa »typ- 

 grenars. — Undersökningarna ha utförts på 23 skilda lokaler i den yttersta 

 skogsgränsen, 1 1 i mera sydliga och gynnsamma delar af området samt 4 i 

 en mellanliggande region. 



Beträffande hanblomningen påvisar förf, att de gamla tallarna utmärkas 

 af en långt starkare hanblomning än de unga, och att de utbilda hanblom- 

 mor rikligt och allmänt äWen dä blott svaga spår af sädana kunna förmär- 

 kas hos ungtallarna. Hanblomningen hos tallen visar starka årliga växlingar, 

 hvad såväl antalet blommande individ som blomningens intensitet beträffar; 

 man kan tala om verkliga -»hanblomningsår». — I fråga om honblomningen 

 synes det i stort sedt förhålla sig så, att de gamla tallarna öfver hutvud ta- 

 get blomma rikligare än de unga ; under ogynnsamma förhållanden inskränka 

 dock de gamla sin honblomning, de yngre sin hanblomning; den hanliga 

 tendensen öfverväger hos de äldre träden, den honliga hos de yngre. Inter- 

 vallen mellan de utpräglade honblomningsären uppgår i fyra fall till 4 år, 

 i två fall till 3. Förutsättningarna för en god reproduktion af tallen vid den 

 polära skogsgränsen förefinnas alltså, hvad blomningen lieträffar. Anmärknings- 

 värdt nog sammanfalla ej han- och honblomningsären med hvarandra. Un- 

 der ett rikt honblomningsår inträder ej en motsvarande riklig hanblomning ; 

 hanblomningen ä sin sida synes vissa år starkt gynnad, utan att någon mot- 

 svarande ökning förmärkes i honblomningen. 



Rent sterila individ utan förmåga att alstra blommor saknas enligt för- 

 fattaren. Icke blommande individ förekomma dock. Förf. anser det högst 

 sannolikt, att ett tämligen konstant förhällande råder mellan antalet icke 

 blommande individ (sterilitetsprocenten) och blomningsintensiteten och detta 

 så, att en viss sterilitetsprocent motsvarar en bestämd medelintensitet i blom- 

 ningen. Hvarje individ synes inom sig äga förmåga eller »tendens» att 

 blomma såväl hanligt som honligt. »Genotypiskt enkönade individ förekomma 

 ej, efter hvad förf. kunnat döma af sitt undersökningsmaterial. Steriliteten 

 är endast ett uttryck för, att utvecklingsbetingelserna för blombildning äro så 

 ogynnsamma, att någon skönjbar reaktion ej inträder, detta beroende antingen 

 pä ståndörts- eller vädeleksförhållanden eller individets af ålder eller »indi- 

 vidualiteten» betingade inre tillstånd. 



I kapitlet om könsdivergensen utvecklar förf. än ytterligare sina åsikter 

 i hithörande frågor. Han opponerar därvid mot en del af undertecknads 

 uttalanden om könsfördelningen hos tallen (se denna tidskr., allm. uppl. 

 1908, sid, 73 — 86). Författarens imdersökningar, heter det sid. 44, »tala 

 bestämdt mot sädana lösa påståenden (Sylvén 1. c), som att det gifves 

 individ, hvilka ke/a lifvet igenom blomma med blott ett kön, eller att gamla 

 träd just börjat producera blommor af ena eller andra könet, eller att den 

 tillfälliga steriliteten är ett tecken till ännu icke uppnådd »könsmognad». An- 

 gående det tillkommande känner man ju intet, angående det förflutna blott 

 utomordentligt litet. . Mot detta författarens nonchalanta uttalande vill jag 

 här på det bestämdaste protestera. Och samtidigt mot många hans andra 

 mer eller mindre okritiska utgjutelser, så snart resultaten af hans egna 



