8 HENRIK HESSELMAN. 
vikelsen på ett lagbundet sätt. Den säger, att det måste finnas så och 
så många tal af 10000, som afvika från medeltalet med högst hälften 
af den sannolika afvikelsen, så och så många tal, som afvika högst dubbelt 
så mycket etc. Man kan därför jämföra sina tal med de tabeller, som 
matematici i detta afseende uppställt. Finnes i det fallet god öfverensstäm- 
melse, är det funna medeltalet ett uttryck för den lagbundna variationen. 
Men man bör ytterligare kontrollera sitt material. Äro de tal man 
funnit uttryck för en lagbunden variation, böra talen symmetriskt för- 
dela sig omkring medeltalet. Variationen bör kunna åskådliggöras genom 
den s. k. binomialkurvan, som utgör ett uttryck för binomet (a-b). 
Hur detta utföres, torde taga för lång tid att här närmare redogöra för. Finna 
vi en god öfverensstämmelse mellan talens variation och binominalkurvan 
eller den exponentiella felkurvan, så är det genom undersökningen erhållna 
materialet uttryck för en lagbunden variation. Jag kan då med mate- 
matisk visshet uttala mig om värdet af medeltalet såsom representant 
för hela området. Detta medeltal är behäftadt med ett sannolikt fel, men 
felets storlek är lätt att bestämma genom en ganska enkel formel. Låt 
mig säga, att detta sannolika fel är 2 2 af medelproduktionen. Enligt 
sannolikhetskalkylen kan jag då hålla 4 moto6, att det verkliga felet icke 
är 6 2 och 7 mot 9993, att det icke är öfver 10 Zz. Öfverföra vi detta 
på taxeringen, kan man säga, att af 100 på samma sätt utförda taxeringar 
af området endast 4 skola lämna ett medeltal som är 6 procent högre 
och endast 7 af 10 000 ett medeltal, som är 10 & högre. En taxering 
med ett sannolikt fel af 2 procent öfverträffar därför vida de fordringar, 
som man från praktisk synpunkt kan ställa på undersökningen. På det 
sättet tänker jag mig, att försöksresultatet bör kontrolleras. Får jag godt 
resultat med en viss procent, kan jag ju sedan genom utplockande af 
vissa linjer eller delar af linjer pröfva, om äfven lägre taxeringsprocenter 
äro användbara. 
Förhålla sig våra skogar på sådant sätt, att produktionen på ett stort 
område varierar efter sannolikhetslagarna? Därom vet man intet med säker- 
het, men en mycket märklig sak anser jag mig böra påpeka. Ser man 
efter, hur de tal fördela sig, som kommissionen anför från sin försökstaxe- 
ring på papperet, finner man en märklig öfverensstämmelse mellan talens 
fördelning i verkligheten och deras fördelning enligt sannolikhetskalkylens 
fordringar. En 0,12 taxering af 200 000 har gaf ett sannolikt fel af 10 4. 
Medelkubikmassan per har var 49,93 kbm. På området funnos 1 000 
taxeringslinjer om 200 har. Hvarje linje motsvarade sålunda en o,r2 
taxering. Omkring medeltalet gruppera sig de enskilda taxeringslinjer- 
nas afvikelser på ett sätt, som mycket nära öfverensstämmer med sanno- 
likhetskalkylens beräkningar, såsom framgår af nedanstående tabell. 
