12 HENRIK HESSELMAN. 
många oväxtliga granskogar samt framförallt de försumpade gransko- 
garna. Dessa kartor skulle säkerligen lämna viktiga bidrag till känne- 
domen om de klimatiska eller geologiska faktorer, som inverkat på dessas 
utveckling. Genom införandet af tall på mark, där tallen går bra, men gra- 
nen dåligt samt genom dikningar i de försumpade skogarna kunna vi 
utan tvifvel i väsentlig grad höja dessa markers produktionsförmåga. Här 
har den norrländska skogsskötseln en af sina viktigaste uppgifter. 
Jag tror, att dylika kartor skulle verka i högsta grad sporrande och 
eggande på allehanda företag för höjandet af landets skogsvård. De skulle 
i ett enda ögonkast visa oss, hvar vi har våra bästa skogar, hvar vi ha 
sådana, som först och främst behöfva förbättras och hvar sålunda skogs- 
skötseln har sina närmast till hands liggande uppgifter. När vi fått när- 
mare klarhet om hur mycket vi kunna vinna genom skogsvårdsarbeten i 
olika skogstyper, så skulle dessa kartor dessutom visa oss icke blott hvad 
vi för stunden ha, utan ock i någon mån hvad vi kunna hoppas på i 
framtiden. Slutligen skulle dessa kartor utgöra ett ypperligt medel att 
inför en större allmänhet popularisera våra skogsfrågor och på ett åskåd- 
ligt sätt framhålla betydelsen af landets skogsvård. För framtiden skulle 
detta arbete stå som ett monument öfver de svenska skogarnas tillstånd 
i början af 20:de seklet, just på en tidpunkt, då vårt land mer än förr 
måste börja basera sitt ekonomiska välstånd på en ordnad skogsvård. 
Hela denna undersökning, allt detta arbete med materialets bear- 
betande, resultatens offentliggörande i tryck kräfver pengar, ja, om man 
ser på summans storlek, mycket pengar. Och dock utgör denna summa 
endast en ringa del af hvad landets skogar årligen skänka svenska fol- 
ket. Svenska folket är icke ett rikt folk, men det brukar kunna göra 
stora uppoffringar, när det gäller höga mål. Att lära känna Sveriges 
skogar just nu, när vår skogsvård står i sin brytningstid, är ett sådant 
högt mål. Det är ett mål, värdigt den entusiasm och det intresse, som 
utmärker landets nuvarande skogsmän. Genom ett sådant arbete skulle 
landets skogsmän resa sig ett varaktigt minnesmärke för kommande 
tider. Jag tror, att det icke är för mycket sagdt, att en sådan undersök- 
ning skall, om den kommer till stånd, inleda en nya &ra i den svenska 
skogsvårdens historia. . Vi skulle i många afseenden höja oss från giss- 
ningarnas och de personliga hugskottens nivå till det arbetsplan, där 
de stora riktlinjerna bestämmas af en fast och säkert fotad kunskap om 
Sveriges skogar. Men först böra vi undersöka möjligheterna för detta stora 
företag, så att vi kunna vara vissa på, att det blir ett godt och på 
säkra grunder fotadt företag. Vinnes genom en försökstaxering af Värm- 
land öfvertygelse härom, då finnes, mina herrar, ingen appell, då måste 
det heta: Sveriges samtliga skogar skola undersökas och taxeras till 
fäderneslandets båtnad för nutid och framtid! 
