TAXERINGEN AF SVERIGES SKOGAR. 15 
När norrländska skogsvårdskommittén och dess reservanter icke 
ansett sig kunna acceptera vår plan till en försökstaxering, så har detta 
skett därför, att man ej trott sig vinna tillräcklig kontroll af metoden 
på den af oss inslagna vägen. Kommissionen söker nämligen den erfor- 
derliga kontrollen i en analys af undersökningens eget resultat, medan 
kommittén anser, att en taxerings tillförlitlighet endast kan bedömas ge- 
nom jämförelser med andra taxeringar å samma skog. Till denna miss- 
uppfattning — ty en missuppfattning är det — skall det villigt erkän- 
nas, att kommissionen måhända varit vållande, då den affattat sin moti 
vering af förslaget tämligen knapphändigt. Den analys af undersöknings- 
resultatet, som kommissionen tänkt sig, är nämligen till sin teori inveck- 
lad och för flertalet skogsintresserade främmande, på samma gång som 
dess tillämplighet på ifrågavarande fall icke £az bindande bevisas förrän 
efter ett praktiskt försök i stort. Istället för att tynga sitt betänkande 
med en afhandling i statistisk metodik, som endast kunde utmynna i att 
den relaterade metoden sannolikt skulle visa sig användbar, har kommis- 
sionen helt enkelt föreslagit, att undersökningens resultat skola kontrol- 
leras genom materialets uppdelning och studium af delarnas inbördes 
afvikelser. Att vi härvid betonat taxeringslinjernas lämplighet som en- 
heter, må ju anses mindre lyckligt, och har kanske inledt norrländska 
skogsvårdskommittén i den tankegång, som kommit till synes i dess 
yttranden. 
I det läge, hvari frågan nu kommit, återstår emellertid ingenting 
annat än att så godt sig göra låter utveckla den tänkta metoden. Denna 
är inom statistiken välkänd under namnen sanolikhetskalkyl, probabili- 
tetskalkyl, beräkning af det sannolika felet. Den klargöres bäst genom 
ett exempel. 
Låt oss härtill välja ett enkelt spel, t. ex. krona och klafve. 
Beteckna vi krona med + och klafve med —, så få vi i första kastet 
antingen + eller — och i andra kastet likaledes antingen + eller — 
På två kast finns det alltså fyra (2?) olika möjligheter, som kunna anses 
lika sannolika, nämligen: 1) första gången + och andra gången +, 2) 
första gången + och andra gången —, 3) första gången — och andra 
gången +, 4) första gången — och andra gången —. 
Med ännu ett kast finns i hvart och ett af de fyra förestående fallen 
två möjligheter, + eller — alltså på tre kast sammanlagdt 8 (2”) 
olika möjligheter för spelets gång, nämligen: 1)+, +, +, 2)+, +, — 
a = År Nang, ST TAS RR SRA arg ÖR RR INS Ar 
2) 
På liknande sätt får man med 4 kast 16 (2") möjligheter, med 5 
1, 
kast 32 (2') möjligheter o. s. v., med 20 kast 2?” = 1,048,576 möjligheter. 
