TAXERINGEN AF SVERIGES SKOGAR. 23 
utvalde endast rofstockar, och i Uddeholms årliga timmerdrifningar toppstockar 
ingingo med c:a 25 2, hade jag dock den önskan att den sökta medel- 
stocken skulle vara något gröfre än Uddeholms vanliga. Denna medelstock 
var väl lång, hvilket berodde på, att det då gällande flottningsreglementet 
för Klarälfven med bifloder tillät flottning af 36 fots stockar för ex flottningsaf- 
gäld, hvilken bestämmelse utgjorde en lindring i de dryga kostnaderna för flottning 
från de mera aflägsna distrikten. De långa stockarna kunde dock ofta vid 
framkomsten till sågen delas i två, hvarigenom antalet stockar där blef något 
större än det antal, som utdrefs från skogen till vattendraget. Därjämte in- 
verkade en annan omständighet, nämligen att vid trävaruhandel på Göteborg 
exportörerna fordrade långa mellanlängder på virket, så att man måste aptera 
stockarna till stora längder i skogen, emedan flera fot gå förlorade vid flott- 
ningen, sågningen, sorteringen och justeringen. 
Till en början hade jag för afsikt att för lättare jämförelse aftrumma 
alla profträden vid samma höjd från marken, t. ex. 6 meter, men dels hade 
jag ej erhållit tillstånd att så förfara med det värdefulla materialet, och dels 
hade jag redan funnit, att tillväxtens gång ej nämnvärdt varierar hos samma 
träd vid en höjdskillnad af 1 å 2 meter å stammens mellersta del. Apte- 
ringen af materialet verkställdes därför i enlighet med gifna föreskrifter vid 
drifningar från Uddeholmsskogar. 
Genom direkta iakttagelser hade jag fått klart för mig, att skogarna 
voro ganska likartade, d. v. s. att tillväxtgången var tämligen proportionell 
hos träden såväl inom samma bestånd som å olika jordmån, enär bestånden 
i stort sedt voro likåldriga, uppkomna efter trakthuggning och kolning. Med 
anledning häraf gaf jag order att vid uttagandet af profstockarna inom hvarje 
trakt, hvilkas antal inom de 6 olika grofleksklasserna jag i förväg bestämt, 
hänsvn skulle tagas endast till stockarnas dimension inom bestämda gränser, men 
ej till deras ålder eller tillväxt. 
Inalles undersöktes sålunda 1,200 tallar och 1,200 granar. 
Medeltalen uträknades för dimension, ålder och diametertillväxt pr 
decennium 1 profstockarnas toppända dels för alla träd inom hvarje trakt, dels 
för de skilda grofleksklasserna därinom. Därefter sammanfördes samtliga träd 
inom hvarje grofleksklass för alla trakterna, och deras medeltal uträknades, 
hvarefter till sist uträknades medelstocken för alla undersökta träd och dennes 
tillväxtgång. Vid dessa undersökningar iakttog jag visserligen afvikningar från 
den normala tillväxtgåhgen, föranledda af de bästa och sämsta träden, men 
äfven att tillväxten hos det stora flertalet höll sig under flera decennier täm- 
ligen lika inom de särskilda trakterna, ehuru en del träd så småningom 
»tappade af». Tillväxtens gång visade sig sålunda inom såväl samtliga klas- 
ser som trakter, vare bundna af en bestämd lag. En sammandragstabell öfver 
resultatet af dessa undersökningar meddelas här (tab. 1 0.'2). För att pröfva, 
om man möjligen med ett mindre material än det stora uttagna skulle kunna 
komma till samma resultat, gjorde jag mig själf den frågan: »finns det någon 
grupp, som till dimensioner, ålder och tillväxtsätt motsvarar medeltalet hos 
hela det undersökta materialet. Jag fann då, att redje grofleksklassens medel- 
träd såväl för tall som gran var nästan identisk med alla trädens medelträd, 
åtminstone intill 1o0—120 år. Tredje grofleksklassernas träd utgjorde af 
hela materialet för tall och gran resp. 18 2 och 17,4 &. Det visade sig 
sålunda, att om jag hade i förväg förstått, att denna klass var »bärare» för det 
