TAXERINGEN AF SVERIGES SKOGAR. 27 
af för stor täthet, så att ett individ förtrycker det andra, eller att skogen är 
af människohand skött på ett naturvidrigt sätt. Dylika omständigheter äro 
mera tillfälliga och kunna genom en omsorgsfull vård och skötsel till stor del 
undanröjas, hvaremot det visar sig, att jordmånen är den absoluta kraften, 
som äger förmågan att på viss tid producera viss virkeskvantitet. En lika 
stor kubikmassa per hektar kan nämligen t. ex. vid 100 år vara fördelad på 
1,200 träd eller på 600 eller till och med på 300 träd. Detta skulle med 
andra ord kunna uttryckas sålunda: »så länge träden kunna tillgodogöra sig 
markens produktionsförmåga, alstrar denna till viss tid samma kubikinnehåll.» 
Utglesnar man skogsbeståndet för mycket, så att träden icke blifva tillräck- 
ligt många, kan produktionskraften ej till fullo utnyttjas, om än ej möjligen 
genom i luckorna uppkommen ungskog. Man får sålunda icke öfverskrida en 
viss gräns. Å andra sidan vet man också, att om man friställer träden och 
gifver dem mera ljus, så ökas produktionen starkare än under andra förhål- 
landen, så att man kan drifva utglesningen af skogen ganska långt och ändå 
ernå samma kubikmassa. Genom gallring och ljushuggning kan man säga, 
att den årliga tillväxtmassan öfverflyttas från ett större till ett färre antal träd. 
Häraf har man äfven fördelar i ekonomiskt afseende. Man får nämligen högre 
betaldt för kubikenheten af gröfre virke. Därför kan man taga större värde, 
om skogen är rätt utglesnad, än om den får stå orubbad. Där hvarje ku- 
bikenhet är lika mycket värd, inverkar det icke synnerligen mycket på sko- 
gens värde, om man arbetar mycket på glesställning därinom, men det gör dock 
något. Därför bör man äfven under sådana förhållanden rensa och taga bort 
den mindre växtliga skog, som dock har något värde och kan användas. Ge- 
nom dylik gallring kan jag draga någon fördel eller inkomst, och den kvar- 
lämnade skogen producerar ändå lika stort kubikinnehåll. 
Till slut vill jag nämna något om sannolikhetsberäkning eller huruvida 
det kan vara möjligt att utan grundligare undersökning, blott med stöd af 
bestämda och kända lagar kunna så att säga 1 förväg beräkna den tillväxt 
eller kubikmassa, som finnes å ett begränsadt område. Jag vill då anföra ett 
exempel härpå ur verkligheten. Omkring 100,000 hektar af Uddeholms 
skogar hafva varit föremål för 5 2; taxering. Inalles hade vid 1908 års slut 
73 block taxerats. Hvarje block är för sig kartlagdt. Alla impediment och 
inägor äro inlagda på kartorna och uträknade, hvarjämte hvarje afdelning 
har sitt nummer och medföljande beskrifning, -hvari finnas angifna areal, 
trädslag, täthet, kubikmassa, ålder och tillväxt per år och hektar. Detta har 
utförts för hvarje block så, att man kan anställa jämförelse emellan dem. 
Vidare uträknades :» siffrorna för hvarje revir. Jag skall dock icke här hålla 
migatill dessa många siffror utan i stället tala om huru en probabilitetskalkyl 
kan lyckas. 
Då jag utrönt, att gnejsens jordmån producerar en viss kvantitet på 120 
är — för tall och gran olika — och att graniten producerar på samma tid 
så och så mycket, och att den tredje hufvudsakliga bergarten, granitgnejs på 
samma tid producerar så och så mycket, frågade jag mig, när jag fick det 
första (det mellersta) revirets alla medeltal färdiga: »på hvilken bergart ligger 
det?» Jag fann då, att det låg hufvudsakligen på gnejsens jordmån och på den 
däri förekommande hyperiten. Vidare fann jag för träden en medelålder af 
43,9 år, en kubikmassa af 110 kubikmeter per hektar samt en medeltillväxt af 
2,51 kubikmeter per hektar och år, förutom de verkställda, men ej kända för- 
