TAXERINGEN AF SVERIGES SKOGAR. 33 
afverkningarnas kubikinnehåll. Jag frågade mig då: »hur förhåller det sig 
med de öfriga reviren, för hvilka jag ännu icke visste resultatet, ehuru arealen 
var känd?» Med ledning af enligt probabilitetskalkylen gjorda beräkningar 
ansåg jag, att för västra reviret, som ligger närmast och under nästan samma 
gynnsamma förhållanden som det mellersta, produktionsförmågan borde vara 
nära lika eller något lägre än inom mellersta reviret, enär kartan visade, att 
inom det förra förefanns en ej obetydlig areal på granitgnejs, som visade en 
något svagare produktion än gnejsen. Båda revirens produktionsförmåga och 
tillväxttal befunnos efter sluträkningarna stå mycket nära hvarandra. Det 
södra reviret, hvars berggrund utgöres af ungefär hälften gnejs och hälften 
Filipstadsgranit, borde i tillväxtförmåga komma som nummer 3, hvilket också 
de nu slutade beräkningarna bekräftade. Det fjärde reviret låg uteslutande 
på Filipstadsgranit, hvars produktionsförmåga jag kände vara svagare än både 
gnejsens och granitgnejsens. Det femte reviret, hvars hufvudsakliga berggrund 
äfvenledes var Filipstadsgranit, låg dock delvis på urgranit och granulit, som 
nedsatte dess produktionsförmåga efter hvad jag funnit. Jag beräknade därför 
medeltillväxten svagare för dessa båda revir än för de tre andra. 
På grund af dessa iakttagelser vågade jag i officiell skrifvelse till bolagets 
styrelse nu förutsäga, att, när det mellersta reviret, för hvilket färdiga uträk- 
ningar funnos, gifvit mig de ofvan nämnda medeltalen så kunde jag genom 
att verkställa jämförelse med de öfriga revirens relativa produktionsförmåga 
antaga såsom slutligt resultat, att Uddeholms aktiebolags skogar borde hafva 
en medelålder af 40 år, en kubikmassa af 88 kubikmeter per hektar och 
således en medeltillväxt af 2,20 kubikmeter per år och hektar, förutom de 
förafverkningar, som verkställts i skogarna och säkerligen uppgått till 15 2 
af hela tillväxtmassan. Jag fann vid beräkningarnas fulla afslutande, att i 
verkligheten tillväxten blef 2,15 kubikmeter per år och hektar, att medelåldern 
var 407/, år samt att kubikmassan var 87 kubikmeter per hektar. — Så litet 
skilde sig det erhållna resultatet från probabilitetsberäkningen. Då det kan 
vara af intresse att veta det uträknade resultatet af de till 1908 års slut 
verkställda taxeringarna i Uddeholm bolags skogar och jämföra dem med den 
af mig i dag berörda olika produktionskraften på de skilda bergarterna, vill 
jag meddela följande sammandrag däraf. (Tab. 6). Den taxerade arealen 
omfattade en till skogsbörd afsedd mark inom blocken, incl. kalmarker, för- 
trädsställningar och hufvudparten af högmarkerna. Virkestillgången pr hektar 
är uträknade genom att dividera hela virkestillgången med hela arealen skogs- 
mark. Den ofvan beräknade mängden pr hektar (2,15 kbm.) är funnen ge- 
nom att dividera nuvarande virkesförrådet med medelåldern af all den skog, 
som vid taxeringen fanns å dessa marker. Alla förafverkningar hafva icke 
inberäknats, enär de ej voro kända, men approximativt kunna de upptagas 
till. 15 & af nuvarande skogstillgången, hvilket säkerligen icke är för högt. 
Jag tror därför, såsom herrar matematici här visat, och såsom äfven 
praktiken bestyrkt, att sådana probabilitetsberäkningar, grundade på matema- 
tiska formler, befästa det antagandet, att man genom en ganska låg taxerings- 
procent kan vinna ett tillförlitligt resultat. Och om det än skulle slå fel en 
smula på procenten, betyder detta icke så mycket, ty man kommer genom 
undersökningen till insikt om så många lagbundna faktorer, att man i hvarje 
fall har en verklig nytta af denna undersökning. Skulle erfarenheten sedan 
visa, att taxationen varit något för hög, är detta icke så farligt, ty skogen 
Skogsvårdsföreningens Tidskrift 1910. 3 
