TAXERINGEN AF SVERIGES SKOGAR, 41 
män för fem år sedan önskade, att vi skulle stå. Vi stå den dag i dag är 
ungefär lika långt från det målet och fråga är, när vi skola kunna följa efter 
i de storslagna spår, som svenskarna nu hålla på att slå in på. Vi ha måst 
nöja oss att taga saken mera i smått. Frågan har nämligen varit uppe hos 
oss och har intresserat oss utomordentligt. Det är en norrman, som väl är 
bekant för många svenska kolleger, hvilken äran tillkommer att ha tagit upp 
denna viktiga fråga i Norge, och det är skogschefen Heidenreich. Han gjorde 
år 1905 en framställning till Hedemarkens skogssällskap, hvari han föreslog, 
att ett liknande arbete, som nu här föreslås, skulle påbörjas i Norge. Såsom 
naturligt var för honom som Hedemarksman utgick han från vår största flott- 
ningsled Glommen och ville förlägga början där. Vidare blef emellertid icke 
då åtgjordt, men den 26 januari 1907 ingick han till skogssällskapet med 
förnyad framställning i ämnet, hvarvid han bifogade ett fullständigt genom- 
arbetadt förslag till arbetsplan. Han hade nämligen på förhand konfererat 
såväl med skogsdirektören som med statens skogstaxator. Den gjorda fram- 
ställningen resulterade i, att Hedemarkens skogssällskap — Hedemarken är 
vårt skogrikaste amt, och vi ha haft lyckan att i detta amt äga ett skogs- 
sällskap, som alltid och i första hand visat intresse för skogsfrågor — beslöt 
försöksvis anställa en taxering af all skog inom Aamots härad. Aamots härad 
är ett af de viktigaste och mest centralt liggande härad i Hedemarkens amt, 
hvilket amt icke har fullt så stor skogsareal som dess grannlän Värmland, ty 
då Värmland har skogar på omkring 1!/, million hektar, så har Hedemarkens 
amt dylika på 1,375,000 hektar. Aamots härad, där taxeringen utförts, har 
en skogsareal på ungefär 100,000 hektar. 
Undersökningarna i denna skogsbygd fullföljdes under loppet af år 1907 
till och med innevarande år och äro just nu afslutade. Skogsförvaltare Kizer, 
som jämväl är här i afton, medför den konceptkarta, som begagnats vid ar- 
betet, hvilken det kanske kan intressera herrarna att se. Någon slutlig redo- 
görelse för arbetena är ännu icke offentliggjord, men i skogssällskapets års- 
berättelser för åren 1907 och 1908 finnas intagna redogörelser för de två 
första årens arbeten. 
Jag skall här icke ingå på några detaljer, utan skall endast i korthet 
relatera de viktigaste momenten af detta arbete. Såsom grundval för areal- 
beräkningen samt för orientering användes generalstabens kartor i skalan 
1:50,000. Man har öfvergått hela terrängen, d. v. s. hela den skogbeväxta 
delen af häradet, med sträckvis parallella kompasslinjer och härunder i stora 
drag uppritat skogszonerna, såsom tallmoar, bättre skoglider, fjällskog och 
dylikt. Dessa olika skogszoners gränser ha inlagts på kartan. Vidare vill jag 
omnämna en åtgärd, som jag tror har stor betydelse, särskildt då tal är om 
att börja dylika undersökningar för ett helt land, och det är, att man utför 
taxationen särskildt för hvarje vattendrags skogar. Man lägger taxationslinjerna 
antingen så, att de gå från vattendraget upp till vattendelaren, eller från 
vattendraget upp till något annat fjäll, eller från vattendraget till härads- 
gränsen. Under de två första åren utfördes äfven tillväxtundersökningar på 
koncentrerade profytor (Proveflater), som utlades allteftersom man gick fram 
med kompasslinjerna. Efter den erfarenhet man vann under dessa två år, 
öfvergaf man emellertid denna metod, och det är ett viktigt moment. Man 
har i år icke användt sig af dessa koncentrerade profytor, som inlagts längs 
efter, eller i förbindelse med kompasslinjerna, då denna metod befanns icke 
