TAXERINGEN AF SVERIGES SKOGAR. 55 
införa ett sammandrag därur för de båda trädslagen. Omloppstiden för tall 
är beräknad till 105 år och för gran 80 år. Uppställningen är här något 
annorlunda än den, jag användt i förra delen af mitt föredrag. Dock är 
skillnaden ej väsentlig. 
Dessa siffror visa, att det är nödvändigt att vid taxering upptaga markens 
bonitet. Ofvannämnda siffror visa huru stort medelträd en hektar utaf hvar 
och en af de olika jordmånerna kan producera under viss tid och huru stor 
virkesmassa kan erhållas därpå, om man känner huru många träd af medel- 
dimension, som en hektar kan alstra. Jag har antagit, att af tall skola kunna 
produceras 550 och af gran 650 dylika träd, emedan denna trädart förmår 
växa tätare. Jag har i Värmländska bergsmannaföreningens annaler publicerat 
en afhandling härom och har sedermera genom att uppdela bestånden på 
öfver 93,000 hektar efter jordmån eller rättare bergart funnit att den olika 
tillväxten å de skilda bergsformationerna stämmer ganska nära med den af 
mig förut beräknade. Granens medeltillväxt torde dock i tabellen vara något 
för hög, enär ett större antal trakter torde hafva kommit att utväljas än som 
proportionellt svarar mot dess utbredning. Dess medeltillväxt är dock i hvarje 
fall inom Värmland betydligt större än tallens. Observeras må, att ofvan- 
nämnda tillväxttal gälla slutna, välskötta, s. k. normala skogsbeständ. 
Man kan tänka sig att man uppgraderar marken i 4 å 5 grader. Om 
man kallar bästa graden för 5 eller 1 är likgiltigt. Jag skulle dock vilja 
föredraga det förra alternativet. Med graden 1 skulle då betecknas den jord- 
mån, som pr år och hektar intill lämplig omloppstid ej producerar mer än 0,5, 
högst 17/, kubikmeter; graden 2 med öfver 17/, t. o. m. 2 kbm.; graden 3 
öfver 2 t. o. m. 3 kbm.; graden 4 öfver 3 t. o. m. 4 kbm.; graden 5 öfver 
4 kbm. årlig tillväxt pr hektar. 
Af de inom Värmland mera allmänt utbredda bergarterna motsvara 
FRUSEN FAO ON OT a UT nnrn scan oo da tona ol A SNES AR NRG graden I = dålig 
upskadsteranit. (största delen) ......:ss:.ccssemisneves > 2 = medelmåttig 
Gnejsgranit, sandhedarna o. den mindre lättlösta gnejsen  » 3 = medelgod 
[BJC TAS HE Iö Sar EI CAS CK ra seen bart a rasterna en RS RSS >. 4 = god 
VET SLE Sj ANGE Sh ARA RNA REA a FR a ch >» 5 = mycket god, 
utmärkt. 
Vill man uppdela graderingen i halfva grader alltefter produktionsförmågan 
låter det lätt sig göra. 
Då det möjligen kan vara af intresse att lära känna det uträknade resul- 
tatet af de till 1908 års slut medhunna taxeringarna å Uddeholms bolags 
skogar, omfattande omkring 3/, af den bolaget tillhöriga rena skogsmarken 
inom Värmland, vill jag härnedan anföra följande sammandrag däraf (tab. 7). 
Uti den taxerade arealen inräknades såväl alla kalmarkerna som största delen 
af hagmarkerna. Den uträknade årliga tillväxten pr hektar (2,15 kbm.) å 
hela denna areal är funnen genom att dividera nuvarande virkesförrådet med 
medelåldern af all den skog, som vid taxeringarna förefanns. 
Vid jämförelse mellan den af mig i förväg antagna produktionskraften å 
de olika jordmånerna och det genom taxeringarna i medeltal funna kubik- 
innehåll, visar sig att den förra är ej obetydligt högre än det senare, hvilket 
är ganska naturligt, då i förra fallet all mark anses vara besatt med normalt 
