7 6 GUNNAR SCHOTTE. 
ligen i år hufvudsakligen från granområden: Lycksele, Jämtland, västra 
Värmland och Bohuslän. Rörande löfträdens frösättning och särskildt 
när det gäller boken, synas bevakarna närmast angifvit den ymnighet, 
hvarmed ollon förekommit på de bokträd, som finnas inom respektive 
områden. Detta faller sig också helt naturligt. Sätter exempelvis boken 
riktigt med ollon, kunna relativt stora kvantiter insamlas äfven om 
trädet ej förekommer i så stor utsträckning inom bevakningstrakten. 
Hvad eken beträffar tyckas bevakarna emellertid varit mera tveksamma 
med hänsyn till ollonens dåliga beskaffenhet i år och svårighet att an- 
skaffa ollon. På grund häraf omnämna rapporterna mindre tillgång, än 
hvad som verkligen förekommit. 
Frörapporterna äro som nämndt hufvudsakligen tillkomna för det 
rent praktiska ändamålet att få en föreställning om, huru mycket kott, 
som kan insamlas, och härpå torde de i stora drag kunna lämna svar. 
Men hvarje sammanställning härutöfver torde blifva mer eller mindre 
haltande såsom t. ex. försök att ur desamma draga slutsatser om frö- 
årens periodicitet i vissa trakter af landet. 
De denna uppsats åtföljande kartorna torde sålunda endast kunna 
gifva en någorlunda god allmän bild om skogsträdens kott- och frösätt- 
ning sistlidne höst. 
Tillgången på tallkott. 
Å sidan 78 är intagen samma karta som förekom i förra frörapporten” 
och utvisade tillgången på ettårig tallkott hösten 1908. Jämföres härmed 
den å sid. 79 intagna kartan öfver tillgången på två-årig kott öfverens- 
stämma, såsom sig bör, de båda kartorna ganska väl. Rapporten visa 
dock nu svagare tillgång i öfre Norrland än hvad som förutsågs i fjol, 
men rikare i Uppland, Dalsland och Bohuslän. En blick på kartan å 
sid. 79 visar oss sålunda, att tillgången på 2-årig tallkott är mindre 
god (af bevakarna ofta angifven såsom medelgod) i norra Uppland, vissa 
delar af Västmanland, Södermanland, Östergötland och Västergötland, 
i södra och östra Småland, norra Skåne samt i Dalsland och Bohuslän. 
I öfriga delar af landet är tillgången svag -— i Norrland dock på några 
ställen växlande mellan ingen till mindre god tillgång. 
Den 2-åriga tallkottens utbildning framgår närmare af efterföljande 
tabell 3. 
1 ALESx. Maass. Tillgången på tall och grankott i Sverige hösten 1908. Medd. fr 
Statens Skogsförsöksanst. h. 5. Skogsvårdsf. tidskr. 1909. s. 39. 
