KOLONISATION AF FINLANDS STATSSKOGAR. 107 
saken att besluta. Äfven hvad kronoskogstorp beträffar äro åsikterna 
delade. 
Kolonisationsfrågan i Finlands statsskogar har genomgått många 
växlingar; åsikter om dess ändamålsenligaste lösning hafva brutit sig 
emot hvarandra; konservatism och frisinne hafva å hvar sin sida varit 
ledstjärnor — och det måste konstateras, att intresse och god vilja för 
frågans lyckliga lösning icke saknats, men tillika att de faktiska resul- 
taten varit bra nog magra. Att så är fallet, torde till icke väsentlig 
grad bero bland annat däraf, att alla reformförslag nästan uteslutande 
varit till jordbrukets fromma, då å andra sidan skogliga intressen så godt 
som fullständigt fått vika. Men skogens stigande värde i hela landet, 
och det mer eller mindre berättigade uti det alltid och allestädes fram- 
hållna skogsbristspöket, hafva på ett märkbart sätt omsvängt åsikterna 
i frågan. Då ännu för några år sedan landets forstmän ålades att på 
allt sätt understödja grundläggandet af kronoskogstorp, torde nu inom 
bestämmande kretsar åsikterna gå i alldeles motsatt riktning, och nya 
kronoskogstorp icke vidare anläggas. 
Inom landets statsskogar funnos år 1890 1,430 kronoskogstorp 
och år 1907 hade deras antal vuxit till 3,901, af hvilka 820 ännu icke 
äro fullständigt skattlagda. Dessutom finnas 84 så kallade backstugu- 
sittare. Skogvaktaretorpens antal är 632. Tillsammans äro bosättnin- 
garnas antal 4,617, med en befolkning af c:a 235,000 personer. Krono- 
markernas sammanlagda areal är 12,827,164 hektar, hvaraf 510,463 har 
vatten, 5,486,614 har torr skogsmark och 7,923 har åker samt 59,086 
har mossängar. Ofvanstående siffror visa mer än tydligt, att Finlands 
statsskogar äro sannskyldiga ödemarker, samt att tillfälle till odling nog 
borde finnas. Detta bestrides ej heller från forstmannahåll, men man 
kan blott ej enas om kolonisationssättet. 
Redan år 1866 undersöktes odlingsfrågan af en särskild kommitté. År 
1900 behandlades frågan synnerligen grundligt af den så kallade krono- 
skogskommittén, och inom Forstföreningen, olika landtbrukssällskap och 
uti tidningspressen har frågan varit föremål för långa och mångsidiga 
utläggningar. Men så synnerligen långt har man dock ännu ej kommit 
i synbara resultat. 
Till belysning af kronoskogstorpens nuvarande tillstånd kunna föl- 
jande upplysningar tjäna. 
År 1907 betalades utaf 3,081 kronoskogstorp tillsammans 33,019 
mk. 84 p. i skatt, eller i medeltal 17 mk. 24 p. per torp. Men dessa 
samma torp erhöllo gratis skogsprodukter för 208,425 mk. 70 p., eller 
omkring 107,000 sågbyggnadstimmer m. m. samt omkring 220,000 kbm 
brännved och andra skogsprodukter. Den fåtaliga bevakningspersonalen 
