152 TILL TIVEDEN OCH HASSELFORS. 
som å rot voro värda ända till 125 kronor. — Exkursionen fortsattes sedan till 
fots genom de s. k. Oxängarna utmed anlagda diken från punkt a—g å kartan 
(se fig. 28). 
Å ifrågavarande ängar, som försumpats af vatten från en väster om desamma 
belägen högmosse, påbörjades dikning för c:a 13 år sedan och fortgick under 
loppet af tre år. Dikena upptogos först till i medeltal 2 fots djup och 4 fots dag- 
bredd, men rensades 6 och 7 år därefter, sedan marken satt sig, hvarvid dimen- 
sionerna ökades till resp. 2"/; och 5 fot. Hela dikeskomplexet omfattar 26,57 
hektar med 5,835 meter utgräfda diken verkställdt för en sammanlagd kostnad 
af 1,165,55 kronor eller kronor 43,86 per hektar och 20 öre per löpmeter. Be- 
träffande dikenas läge hänvisas till kartskissen. Den å marken befintliga sko- 
gen är uppkommen genom själfsådd utom å en mindre areal, som bredsåtts med 
granfrö. 
Med skjutsarna fortsattes färden tillbaka öfver Porla hälsobrunn och öfver 
Myrhult utmed järnvägen förbi Falltorp och Tärnsjötorp fram till Hasselfors 
bruk. Under denna färd, som torde varit en af exkursionens intressantaste, be- 
sågos 8 st. utlagda profytor. 
Profytan n:o 3 (se tabellen) var utlagd i ett bestånd, som hade gallrats svagt 
för 9 å 10 år sedan. Tidigare hade s. k. stumpved (stump-vällungsved) urhuggits. 
Den sista gallringen var utförd år 1909 och ansågs beståndet före densamma varit 
tämligen normalt. Till jämförelse med denna yta demonstrerades profytan n:o 4, 
som utlagts i liknande normalt bestånd, men ej profgallrats. 
Härefter studerades närmare ett för 15 år sedan starkt ljushugget bestånd 
(profyta 7). Detta bestånd hade nu endast 280 stammar per har, men hade ändå 
årligen efter ljushuggningen satt en masstillväxt af 4,81 kbm. per har och värde- 
tillväxten utgjorde 41 kronor per har och år. 
För att påvisa utseendet af olika starkt gallrade yngre bestånd hade utlagts 
tvenne profytor i 36-årig blandskog af tall och något gran. I profytan 8 hade före- 
tagits en s. k. medelstark gallring, närmast motsvarande den starkaste gallrings- 
graden, som utföres vid statens skogsförsöksanstalt enligt det för dess gallrings- 
försök fastställda arbetprogrammet. Mängden af utfälldt gallringsvirke framgår 
af tabellen. Före gallringen höll beståndet 210 kbm. af träd med öfver 4 cm:s 
diameter. 69 kbm. af virkesmassan kom på träd med allenast j—1o ecm:s bröst- 
höjdsdiameter. Till jämförelse med denna profyta hade ytan 9 gallrats »starkt». 
Callringsprocenten utgjorde här 32 94, medan den endast var 17 i ytan 8. TI dessa 
båda ytor utspann sig en kortare diskussion om lämpligaste styrkan vid gallringar. 
Flera talare ansågo den s. k. medelstarka gallringen lämpligast och bäst för bestån- 
dets utveckling. En talare, jägmästare ERNST ANDERSSON, betonade däremot, 
att en gallring af 33 2, i bestånden i allmänhet har visat sig vara lämpligt om gall- 
ringen utföres i alla af beståndets diameterklasser. I detta jämförelsevis unga 
bestånd höll han emellertid före, att gallringsformen i ytan 9 vore väl stark. De 
båda gallringsytorna omfattade emellertid endast 4 ar hvardera, hvadan ej mycket 
torde kunna förväntas af desamma för framtiden. 
På den återstående delen af vägen till Hasselfors studerades sedan 4 st. högst 
intressanta gallrings- och tillväxtytor, n:o 10, II, 12 och 13 i tabellen. Prof- 
ytan 10 representerade ett tämligen normalt 58-årigt bestånd med 345 kbm:s 
virkesmassa. I ett fullkomligt lika bestånd (ytan 11) hade profgallring utförts 
1909. Här hade, som det närmare framgår af tabellen, uttagits 27 94, af bestån- 
det och utgjorde detta gallringsvirkets värde 440,40 kronor per har. Försöksytan 
