SKOGSBRUKSPRAKTIKA. 167 
styrhandtag, bör den göra samma tjänst. Säkerligen är dock för bruk i skogen 
lämpligare, om den under betslet sittande foten utbytes mot ett hjul eller en 
släpskena. Hästskyddare bör helst användas. Kunde man erhålla ett redskap 
lämpligt både för jordbruk och skogsbruk, måste detta anses som en stor fördel. 
a. 
SE yn 
Fig. 2. Kultivatorn »Småbrukaren». 
En brukare kunde då åtaga sig markberedning å närbelägen skogsmark och därvid 
använda samma redskap, som för hans åkerbruk befunnits synnerligen lämplig. 
Vid det tillfälle, då kultivatorn sågs i användning i Danmark, rensades med 
densamma ogräs mellan raderna i en några år gammal bokkultur. 
Vägtrummor af cementrör. 
användas å samma skog, där den förutnämnda kultivatorn besågs. Detta ut- 
märkta och relativt billiga bromaterial är ju förut uppmärksammadt äfven hos 
RNE RR 7 
STIEG 
DD) 
ZE 4 SNI I f 
LIA RNE JL Ål Lb 
G SÄD L BAG GC 
RR = ke 
PITT TT TTT TI PAN (77 it 
Fig. 3. Cementtrumma under en väg. 
oss och omnämndt af JOACHIMSSON i Skogsvårdsföreningens folkskrifter n:o 14 
år 1908. Jag vill därför endast nämna några små detaljer, om de enligt erfaren- 
heten lämpligaste anordningarna. 
Det ansågs sålunda fördelaktigast, att rören läggas med vattnet (se fig. 3), 
då muffarna vanligen äro något för vida, hvarigenom munstycket sjunker så långt 
ned i muffen, att i röret en skarp kant uppstår, där »fästen» kan bildas af ris och löf. 
Kring mynningarna bör vägslänten täckas med grästorf för att hindra ras. 
I skogsmark, i synnerhet om löfskog förekommer, bör å c:a I å 1,5 meter från 
»intaget» i diket nedslås en rad pålar med små mellanrum för att uppfånga med 
vattnet flytande löf och pinnar. Kunna rören ej täckas med minst Y, meter 
jord, böra de skyddas från åverkan uppifrån med ett lager af ris. Å lös mark 
bäddas under rören med pålning och gärdsel, hvarefter de böra helst kringpackas 
med lera. 
Efter JOACHIMSSON upprepar jag här äfven kostnaden i inköp pr meter rör: 
OTOL Kl. 2,00, 12 kr. 4,40, 157 kr. 6;90: 
Trummornas fördelar i varaktighet och därmed billighet ansågos odisputabla. 
