202 ADOLF WELANDER, 
som för föryngringen och återväxtens trefnad ansågs behöfligt. Beklag- 
ligt nog medhanns ej någon förnyad utvidgning af luckorna, innan bläd- 
ningen ersattes med trakthuggning. Möjligheten att lära något af denna 
i stort anlagda blädningsafverkning minskades ytterligare af den om- 
ständigheten, att just de områden, inom hvilka blädningsluckorna upp- 
tagits, redan voro till större delen afverkade genom trakthuggning, hvar- 
igenom återväxtgrupperna ryckts ur sin naturliga omgifning. Som oaser 
skjuta de nu upp här och hvar å de vida trakthyggena. 
Dessa ungskogsgrupper, hvilka voro 20 å 30 m. i diameter och så 
godt som uteslutande bestodo af gran, syntes mycket växtliga, och sluten- 
heten var mer än tillräcklig. De hade fortfarande den idealiska, amfi- 
teatraliska formen, som dock åtminstone i vissa fall härledde sig mindre 
från olikåldrighet inom gruppen än från den tillväxtminskning i höjd 
och groflek hos träden i luck-kanterna, hvilken ej gärna kan undvikas 
vid blädning. Träden inom samma grupp voro nämligen ofta likåldriga 
och sålunda af allt att döma uppkomna efter ett och samma fröår. 
Beträffande den utförda ljushuggningen var skogsförvaltningen dock 
betänkt på att fullfölja WALLMOS afsikt att genom förnyad och efter förut 
tillämpade grunder utförd uppskattning af ett härför särskildt afsedt om- 
råde exakt utröna Jljushuggningens inverkan å tillväxtens storlek och 
fördelning. Och beklagligt vore det, om ett så enastående tillfälle ej 
begagnades för att i större skala belysa ljushuggningens betydelse som 
medel att höja skogens såväl kvantitativa som kvalitativa tillväxt. Ifråga- 
varande ljushuggningsområde, som uppgafs omfatta en areal af omkring 
60 har, var beväxt med nu 100-årig skog af tall med insprängd gran. 
Jordmånen utgjordes af krosstensgrus, vanligen af utmärkt beskaffenhet; 
marken var stenbunden. Ljushuggningen utfördes för c:a 15 år sedan, 
alltså i 85-årig skog. Gallringen syntes ej ha varit särdeles stark att 
döma af beståndets nuvarande goda slutenhet. 
Å ett stort antal träd i skilda delar af ofvannämnda bestånd under- 
söktes tillväxten vid brösthöjd med tillväxtborr. Af denna undersökning 
framgick bland annat, att tillväxtökningen inträdde först 2—5 år efter gall- 
ringen, tidigare ju starkare gallringen varit. Märkligt nog syntes under 
lika friställning granen ha påverkats mindre af ljushuggningen än tallen. 
Detta förhållande strider dock mot senare gjorda iakttagelser å samma 
skogar, nämligen att granträd, som stå i kanten af blädningsluckor, mera 
allmänt och i högre grad än tallen under samma förhållanden tillgodo- 
gör sig den ökade ljustillgången. Måhända är anledningen till att granen 
i fråga om ljushuggningstillväxten förhållit sig så olika, snarast att söka 
i olika markbeskaffenhet; å bättre och för granen mera tjänlig mark 
reagerar den nog starkare och snabbare för friställning än å sämre mark. 
