TRAKTHUGGNING ELLER BLÄDNING. 213 
pass stort — 15 å 20 meter —, att sidobeskuggningen ej längre utöfvar 
något nämnvärdt inflytande åtminstone hvad granåterväxten angår. Men 
nu är lyckligtvis trädens kvistighet och jämna tillväxt ej enbart beroende 
af dylik sidobeskuggning. God slutenhet hos ett bestånd kan till och 
med helt ersätta sidobeskuggningens fördelar. Det skogsbrukssätt, som 
med lika kostnad lämnar den tätaste återväxten, bör därför ock ha grun- 
dade anspråk på att frambringa det bästa virket. Af de föryngrings- 
resultat jag hade tillfälle se å Högsjö, Alkvetterns och i viss mån å 
Skogaholms skogar, lärer ej heller mer än en slutsats kunna dragas näm- 
ligen, att den gruppvisa blädningen å dessa skogar på sämre såväl som 
bättre mark väsentligt underlättar föryngringen samt möjliggör en sluten- 
het hos återväxten, som sällan är att påräkna genom själfsådd vid trakt- 
huggning. Är det så att denna slutsats kan, som alla skäl tala för, ut- 
sträckas att gälla våra svenska skogar i allmänhet, torde ej heller kunna 
förnekas, att den gruppvisa blädningen i stort sedt ger skogsmannen 
större möjligheter än traktbuggningen att genom lämplig beståndsgall- 
ring frambringa ett kvalitativt utmärkt virke. 
I fråga om de båda skogsbrukssättens förhållande till skogens för- 
yngring och återväxt har jag redan framhållit, att erfarenheten från de 
studerade skogarna tydligt ger vid handen, att blädningen mer än trakt- 
huggningen gynnar föryngringen. Detta förhållande har äfven sin natur- 
liga förklaringsgrund i den för skogsfröets groning och plantans första 
utveckling gynnsamma beskaffenheten hos den mindre uttorkade och 
mindre ogräsbundna markytan i en blädningslucka. Den nära till hands 
liggande uppfattningen, att kottsättningen å kantträden i de små bläd- 
ningsluckorna skulle blifva helt obetydlig, och besåningen af denna 
orsak otillräcklig, jäfvades sålunda fullständigt, åtminstone hvad granen 
beträffar. Rörande tallen är det dock ej uteslutet, att anledningen till 
den vanligen ringa återväxten i smärre blädningsluckor af detta mera 
ljuskräfvande trädslag ofta är att söka i obetydlig eller helt uteblifven 
kottsättning hos tallkantträden på grund af otillräcklig friställning. 
För att emellertid de uppkomna plantorna skola kunna någorlunda 
normalt fortväxa kräfves äfven, att blädningsluckan har en viss storlek 
afpassad efter de skilda trädslagens olika ljusbehof och återväxtens 
ålder. 
På grund af sitt jämförelsevis ringa ljusbehof synes granen i all- 
mänhet väl lämpa sig för blädning, nämligen å marker, där granen genom 
gallringar &£ax härdas mot stormar. Med ledning af mina iakttagelser 
från blädningsluckor å Högsjö och Alkvettern torde man i stort sedt 
kunna säga, att blädningsluckans diameter bör för gran å medelgod 
mark vara minst lika stor som kringstående skogs höjd, för att den upp- 
