220 SKOGSBRUKSPRAKTIKA. 
finger mot det ställe, där förrättningsmannens siktlinje i tuben skär borret. 
Så afläset måttet. 
Genom att använda nu anförda instrument inbesparas merendels ett dags- 
verke, nämligen åt den, som eljest erfordras för att bära de vanliga tunga 
instrumenten. Dessutom är att märka, att de förra kunna bekvämt medföras 
å velociped. Resekostnaderna kunna ju då bli mycket mindre, en ganska 
betydande faktor vid beräknande af kostnaderna för dikesarbetenas planlägg- 
ning. 
Det kan ju invändas, att på stora myrar, där siktlinjen är fri på långa 
håll, de vanliga instrumenten äro att föredraga samt, att man måste tillgripa 
dessa å sådana sankmarker, som å långa sammanhängande sträckor endast ha 
svag lutning i dikeslinjens riktning. Å dessa senare fordras nämligen en 
ytterst skarp afvägning för att fallet skall bli det lämpliga såväl med hänsyn 
till gräfnings- som underhållskostnader. 
Båda dessa slags marker böra emellertid först i andra hand bli föremål 
för afdikning. Vi hafva tillräckligt med smärre skogstorfmyrar och försumpad 
mark med god lutning att arbeta på ännu i många år. 
Vidare kan tid inbesparas vid förrättningen genom att man ej utskrifver 
afvägningsprotokoll, ej heller uppgör dikesprofil. Sedan höjdskillnaden mel- 
lan de två först afvägda punkterna (skillnaden mellan de gjorda afläsnin- 
garna å borret), erhållits, uträknas omedelbart genom hufvudräkning det djup, 
diket i hvardera punkten skall hafva för att med godt fall kunna uppsamla 
och afleda vattnet. Djupet vid öfriga afvägda punkter erhålles naturligen på 
samma sätt. Att på så sätt ute å marken bestämma djupet i dikesnätets alla 
delar medför åter den fördelen, att markens beskaffenhet kommer att under- 
sökas till erforderligt djup, hvarken mer eller mindre. : 
Någon profil behöfver icke uppgöras, ty kontrollen öfver dikesplanerna 
verkställes ju lämpligen på marken, efter det arbetena blifvit utförda. 
Slutligen kan dikeskostnaden hastigare uträknas genom användande af lämp- 
liga dikningstabeller. En utmärkt sådan är den af förvaltarna A. HELLSTRÖM 
och F. TIDÉN upprättade.! Denna tabell indelar marken i 6 olika grader 
allt efter svårigheterna vid dikenas gräfning. Den åsatta graden jämte måtten 
på dikets storlek ge i tabellen direkt priset per längdmeter. 
Skulle dikesdjupet ej vara detsamma mellan tvenne dikespålar och fortskrider 
skillnaden likformigt efter hela sträckan, kan man använda Humbles tabeller. ? 
Priset för gräfning af dikena uträknas sedan med en produkttabell.3 
Någon särskild karta öfver dikningstrakten är icke absolut nödvändig. 
Efter en 1 skogen uppgjord croquis inläggas dikena å hemmanskartan. 
Förestående metoder synas kanske mången innebära väl stora förenk- 
lingar, men ett flerårigt användande af desamma vid smärre skogsdikningar i 
Norrland torde dock berättiga deras inrangerande bland: »Skogsbrukspraktika». 
Umeå den 22 febr. 1910. 
TELL GRENANDER. 
! Rekvireras hos A. HELLSTRÖM, Hörneå. Pris kronor 1,59. 
? Se denna tidskrifts årg. 1905. 
> Till ex. HÅKAN OHLSONS, eget förlag, Lund. Pris kr. 4. 
