286 HENRIK HESSELMAN. 
Af dessa tvenne serier framgår tydligt nog den betydelse, som san- 
dens mekaniska sammansättning har för den fuktighet, som den förmår 
bevara. De öfversta sandlagren innehöllo mycket mera vatten än de 
öfriga, trots att de insamlats under en utpräglad torrperiod. 
De observationer, som gjorts öfver jordens fuktighet, somrarna 1906 
och 1908 samt sommaren och hösten 1909 äro sammanställda i tabellerna 
nr:s 11 och 13. Observationsmaterialet publiceras på detta sätt till tjänst 
för dem, som möjligen ämna göra liknande undersökningar eller som 
önska bearbeta de gjorda iakttagelserna ur någon annan synpunkt än 
den jag användt. Jag skall emellertid icke trötta läsaren med att anföra 
en mängd siffror ur detta material, utan vill nöja mig med att framhålla 
de slutsatser, som kunna dragas ur observationerna. 
De undersökningar, som inneslutas i dessa tabeller, ha närmast haft till 
syftemål att utreda, om återväxten omkring de gamla träden eller trädens ut- 
veckling i ungskogarna gynnas af någon större fuktighet hos sanden, och om 
å andra sidan sanden på de kala fälten blir så uttorkad, att plantorna däri- 
genom bli försvagade. Den roll, som en eventuell vattenbrist kan spela för 
föryngringens utveckling bör tydligen skarpast framträda under en torrpe- 
riod. Observationerna under augusti 1908 äro därför de mest belysande. 
En granskning af tabellerna ger vid handen, att fuktigheten i syn- 
nerhet i senare delen af torrperioden var störst å de kala fälten, minst 
under träden med rik föryngring under kronan eller i ungskogarna. De 
skarpaste skillnaderna finner man i de öfversta sandskikten. Särskildt 
upplysande äro några observationer verkställda den 13:de aug. I en kraftigt 
växande, synnerligen vacker ungskog (fotograferad i bild 8) innehöllo 
hvit- och rödsanden resp. 43,7 och 47,2 gr. vatten per liter jord, medan 
samma sandskikt å ett cirka 30 m. därifrån beläget kalt fält innehöllo 
resp. 189,8 gr. och 114,3 gr. Äfven å en half m:s djup fanns en olik- 
het i samma riktning mellan de båda platserna. Liknande skillnader 
iakttogos mellan ungskogen, observationsserien n:o 16, och det kala 
fältet, observationsserien n:o 17 i tabell n:o 12. 
Under torrperioden 1908 voro sålunda de öfversta, vittrade sand- 
skikten å de kala fälten de vattenrikaste, som öfverhufvud funnos å heden. 
Äfven på en half m:s djup var sanden i regel fuktigare på de kala fäl- 
ten än under träden och i ungskogarna, ehuru sandens växlande samman- 
sättning här kunde framkalla en del oregelbundenheter. De små plan- 
torna på heden voro sålunda genom att de voro rotade i den fuktigaste 
sanden minst utsatta för vattenbrist under torrperioden 1908. Liknande 
resultat hafva observationerna sommaren 1906 lämnat. 
De få observationer, som gjordes det nederbördsrika året 1909 visa, 
att en större fuktighet rådde i de undersökta ungskogarna än på de 
