MEDDELANDEN FRÅN STATENS SKOGSFÖRSÖKSANSTALT 
Om färgning af skogsfrö i syfte att utmärka 
utländsk vara. 
Af GUNNAR SCHOTTE. 
Historik. 
De betydande förluster, som den på 1860- och 1870-talen samt delvis 
långt senare vanliga importen af tyskt tallfrö tillfogat landets skogsägare, 
hafva länge varit uppmärksammade. Planmässiga försök hafva visser- 
ligen ännu ej blifvit utförda för att utröna om all? tallfrö, som tages 
från sydligare nejder, är oanvändbart på en nordligare breddgrad. Man 
har nöjt sig med att bestämdt kunna konstatera att många kulturskogar, 
som uppdragits af från Tysklands fröfirmor importeradt frö, förete en 
visserligen till en början hastig och kraftig tillväxt, men redan i unga 
år en långt ifrån tilltalande stamform. Härjämte hafva som bekant stora 
arealer dylik skog redan tidigt, vid 20—30 års ålder, dött bort. — Huru- 
vida samma förhållanden gälla tyskt granfrö, därom hafva meningarna 
varit delade. Man torde i allmänhet ej hafva kunnat konstatera några 
afsevärdt sämre egenskaper hos af tyskt frö uppdragna granskogar. 
Visserligen tala i Österrike och Schweiz utförda proveniesförsök med 
gran mot användande af granfrö, som skördats å annan breddgrad 
eller höjd öfver hafvet med från skogsodlingsplatserna starkt skiljaktigt 
klimat. Likvisst må det tillsvidare få anses såsom en öppen fråga, huru- 
vida granfrö med fördel kan importeras till vårt land från sydligare nej- 
der. Utredningar i sådant hänseende torde framdeles komma att med- 
delas från skogsförsöksanstalten. 
På grund af ofvannämnda förhållanden har man emellertid så vidt 
möjligt sökt förhindra införseln af framförallt utländskt tallfrö. 
Redan vid 1886 års riksdag väcktes i andra kammaren af hr A. E. 
PETERSSON med 3 instämmanden motion om en införseltull af 1 kr. för 
kilogram å tall- och 75 öre å granfrö. Till stöd för denna framställning 
anfördes bl. a., att det från sydliga breddgrader komna skogsfröet med 
all säkerhet vore olämpligt med hänsyn till våra kalla vintrar och om- 
bytliga vårar, men att mången vid inköpet mer fäste sig vid varans 
billighet än dess godhet och lämplighet för våra förhållanden. Bevill- 
