306 GUNNAR SCHOTTE. 
lidit något men af neddoppningen i spritlösningen. Orsaken härtill torde 
vara att söka däri, att lärkfröet är särdeles väl skyddadt af sitt starka 
ombhölje. Groningsresultatet har t. o. m. blifvit bättre hos det sprit- 
behandlade fröet, då spriten dödat de mögelsporer, som annars svårt 
hemsöka lärkfröet vid groningsförsöken. 
I regel hafva emellertid groningsförsöken visat en afsevärd minsk- 
ning i groningsprocenten efter spritbehandlingen. I verkligheten torde 
dock ej denna minskning blifva så betydande. Enligt det för vissa foder- 
växters frön antagna färgningspåbudet kommer endast en mindre procent 
frö att färgas. Det blir således endast hos denna mindre del, som en 
svagare groningsprocent är att emotse. Så blefvo t. ex. vid de af landt- 
bruksstyrelsen utförda färgningsförsöken i allmänhet endast 0,25—0,50 4 
af fröna färgade. Af skäl, som nedan närmare omtalas, har jag likväl 
nödgats förorda en färgning af vida högre procent, när det gäller barr- 
trädsfrö. 
Oaktadt detta har jag ej tvekat att förorda utfärdandet af föreskrift 
om färgning af vissa barrträdsfrön vid import. Den skada, som vållats 
i vårt land genom införseln af särskildt tyskt tallfrö är nämligen så be- 
tydande — försöksanstalten är f. n. sysselsatt med en större utredning 
härom — att ej nog kraftiga åtgärder kunna vidtagas för att för fram- 
tiden förhindra dylik import. Trots den ganska höga tullen, skulle näm- 
ligen de alltjämt stigande prisen på svenskt tallfrö göra en import ganska 
lönande. Däremot har jag ställt mig tveksam, huruvida en förordning 
om handel med barrträdsfrö af utländsk härkomst och sådant frös färg- 
ning bör omfatta alla eller endast vissa slags barrträdsfrön. 
Det är visserligen sant, att färgningsprocessen högst litet minskar 
ett godt frös grobarhet. Men en del i handeln förekommande utländska 
barrfrösorter äga ofta så svag grobarhet, att den ökade minskningen i 
grobarheten vid färgningen kan blifva af stor olägenhet, när det gäller 
ett dyrbart fröslag. 
För att emellertid afgöra, hvilka barrträdsfrön, som böra under- 
kastas förordningen om färgning m. m., därest man ej vill låta föreskriften 
härom gälla alla barrträdsfrön, nödgas man utreda, dels för hvilka frö- 
sorters import man särskildt vill skydda sig, dels hvilka frösorter, som 
mest likna de förstnämnda och därför kunna tänkas vara svåra för en 
tulltjänsteman att särskilja från andra. 
Redan har framhållits, att dåliga ungskogar i regel erhållas af im- 
porteradt tallfrö. Det gäller därför att i första hand söka skydda sig 
härför. Däremot äro som nämndt åsikterna delade, huruvida exempel- 
vis tyskt granfrö är i någon högre grad olämpligt vid skogsodlingen i 
de lägre trakterna af vårt land. Huruvida exempelvis mellaneuropeiskt 
