310 GUNNAR SCHOTTE. 
I det föregående har nämnts, att enligt den föreskrifna färgningen 
för vissa barrträdsfrön cirka 15 Z af fröna komma att blifva färgade. 
De skogsmän, som möjligen fortfarande komma att importera granfrö 
och frö af en del med tall och gran närbesläktade exotiska frösorter, 
äro antagligen intresserade af att få en utredning om, huru denna frö- 
färgning kommer att verka på dylika fröpartiers grobarhet. Jämföres 
därför denna siffra med de i tabellen omnämnda undersökningarna, finna 
vi följande. 
Groningsprocenten torde genom den föreskrifna insprutningen ej 
komma att nedsättas mera än när spriten vid de gjorda försöken fick 
hastigt afdunsta. Hos godt tallfrö skulle då enligt tabellen grobarheten 
minskas med omkring 8 & hos de färgade fröna eller 1,2 & af varan. Medel- 
godt granfrö skulle förlora 18 2 i grobarhet hos de färgade fröna eller 2,7 «4 
af partiet. Godt bergtallfrö förlorade 4 2, hvilket gör o,6 & af varan. 
Hvitgranfröet förlorade 24 2 eller af hela partiet 3,6 XX. 
Den förlust, hvilken således någon gång kan drabba den som vill 
importera exotiska barrträdsfrön af tall- och gransläkterna, är således ej 
så synnerligen stor. Däremot torde den utfärdade förordningen blifva 
effektiv så till vida, att våra skogar komma att förskonas från att blifva 
uppblandade med träd olämpliga på grund af sin utländska hemort. 
För att svenska skogsmän dock skola känna sig fullt trygga, fordras 
likväl att noga efterses, huruvida det tallfrö, som användes till kulturerna, ej 
är färgadt. På det att hvem som helst lätt skall kunna igenkänna fär- 
gadt frö, tillhandahåller därför statens skogsförsöksanstalt färgade fröprof. 
Som en komplettering till den nämnda fröfärgningen fordras slut- 
ligen, såsom ock föreslagits, att tull belägges på tallkott, så att det ej 
kan löna sig att importera sådan från exempelvis Tyskland, och sedan 
utklänga densamma här hemma. Att tullfrågan på tallkott är ett för 
skogsvården viktigt moment framgår bl. a. däraf, att tallkott i stora. 
partier importerats till Tyskland från Ungern, Frankrike och Belgien. 
Dessa kottar hafva ofta varit tidigt plockade och i allmänhet gifvit ett 
mindervärdigt frö. I viss mån kan det också tänkas, att dessa importer 
gjort tyskt tallfrö sämre beryktadt, än det förtjänat. 
pd 
+ 
Färgningsförsök med löfträdsfrö. 
Slutligen skulle man kunna tänka sig, att det vore lämpligt att vissa 
löfträdsfrön underginge färgningstvång vid införsel. En del erfarenheter 
från Danmark tala för en sådan åtgärd. Sålunda skola en del ekkulturer 
i Jylland vara mindre lofvande på grund af, som det uppgifves, ollonens 
