TRAKTHUGGNING ELLER BLADNING. 325 
lägsnar de träd, som böra ha de största förutsättningarna att representera de 
1 skogligt hänseende bättre raserna, med anledning hvaraf »den med rätta 
prisade förmånen af själffådd vid blädning ställes i något tvifvelaktig dager». 
Vill således förf. påstå, att det är den Borggrevska blädningsgallringen, som 
användts vid Alkvettern och Högsjö, och att de bästa träden systematiskt 
borthuggits? Jag är verkligen alldeles häpen. Nu kan emellertid visas med 
siffror från taxeringar vid blädningens början för resp. 17 och 13 år sedan 
vid Alkvettern och Högsjö, jämförda med nyligen gjorda taxeringar och tim- 
merräkningar, att blädningen resulterat uti, att i närvarande stund finnes å 
båda skogarna ett betydande större antal timmerträd än vid blädningens bör- 
jan, och icke nog därmed, utan de gröfre sortimenten äro representerade i 
betydande större utsträckning nu än vid blädningens början. Antalet goda 
moderträd har således genom blädningen 1i väsentlig grad ökats men icke 
minskats, som förf. vill göra troligt. Och för öfrigt, vi blädare lägga ju an 
på att producera grofva dimensioner, så att kritikern-författarens påståenden 
i nyss berörda hänseende alltjämt äro endast hugg i luften och förorsakade 
af för hastigt studerande af frågan. Och hvilka motsägningar gör förf. sig 
icke skyldig tilll Observera till exempel författarens påståenden sid. 216 
och 204? Å sid. 216 vill han framhålla, att ett gynnsamt urval af moder- 
träd sker vid trakthuggningen, hvadan fröet på trakthygget blir ur rashänse- 
ende bättre än fröet i blädningsluckan. Men å sid. 204 framhåller han 
fördelen af att få blandbestånd af tall och gran genom själfsådd å trakt- 
hygge med tallfröträd. Men hvar kommer månne granfröet ifrån? Jo, na- 
turligen från trakthyggets kanter, men månne trakthuggaren har i sin hand 
att låta detta frö, som blåser ut öfver hygget, endast härstamma från vackra 
granar i hyggets kanter? Ja, jag bara frågar. För öfrigt vill jag erinra 
författaren-kritikern om att, så snart blädningsluckans storlek det tillåter, 
så ställa vi blädare fröträd af tall kvar i luckan, då sådant pröfvas nödigt, 
dels för virkesproduktionens skull, dels för befröingens skull. Och härtill 
är ju lätt att utvälja vackra exemplar, ty sådana ha vi blädare godt om i 
våra skogar, då i vår metod just ingår sträfvan att förskaffa det växande 
trädet undan för undan, alltifrån barndomen ända till ålderns dar, allt bättre 
utrymme, så att det skall få vacker krona och stort rotsystem. 
Å sidan 201 skrifver författaren-kritikern: »Under de förda diskussio- 
nerna hafva visserligen de 1 början framträdande öfverdrifterna i de från 
motsatta lägren framförda åsikterna småningom afslipats, så att de respektive 
afverkningssättens fördelar och olägenheter reducerats till någorlunda rätta 
proportioner.» Då förf. gått till doms öfver af mig tillämpad blädningsme- 
tod, så ligger nära till hands att antaga, att förf. i nyss nämnda uttalande 
vill hafva sagt, att äfven jag å min sida skulle »i början» hafva gjort mig 
skyldig till öfverdrifter i mina åsikter men att dessa »småningom afslipats». 
Ar detta författarens mening, så vore jag tacksam för en närmare förklaring 
öfver den dunkla häntydningen, enär saken onekligen är af allmänt intresse. 
Jag känner mig personligen så mycket angelägnare att få förklaring, som 
erfarenheten lärt mig under de gångna 13 år, sedan min bok »Rationell 
skogsafverkning» publicerades, att resultaten af de i sagda bok förfäktade 
åsikterna beträffande blädningen visat sig betydligt mera gynnsamma, än jag 
själf någonsin vågat hoppas, på samma gång som olägenheterna med trakt- 
huggning i mina ögon visst icke minskats. Därför har jag också haft så 
