TRAKTHUGGNING ELLER BLADNING. 327 
den förmår, låt oss säga 7 kbm. per hektar; under öfriga decennier af om- 
loppstiden får den endast alstra 6, 5, 0. s. v. ända ned till nära o kbm., 
då marken ligger så godt som kal, med endast mer eller mindre glest stående 
fröträd. Läåtom oss å andra sidan betrakta blädningsskogen. Genom ett rätt 
handterande af yxan hafva vi lyckats skapa ett bestånd, som afkastar det 
högsta möjliga, som marken förmår producera — låt oss fortfarande antaga 
7 kbm. per har. Antag vidare. att kubikmassan per har utgör 210 kbm. 
Om vi årligen återkomma med huggningen till hvarje hektar samt uttaga till- 
växten, d. v. s. sänka virkeskapitalet till 203 kbm. per har, så inser läsaren 
nogsamt, att en sådan obetydlig sänkning af det alstrande kapitalet alls icke 
inverkar på tillväxten, utan att densamma fortfarande är 7 kbm., så att vid 
nästa års slut ytan återigen är betäckt med 210 kbm. Ar skogen af mindre 
omfång, så kan denna huggningsmetod användas, och skogsägaren blir på så 
sätt i stånd att fullkomligt utnyttja marken och få densamma att alltid alstra 
det högsta möjliga. 
För den större skogen ställer det sig af praktiska skäl omöjligt att ut- 
föra huggningen årligen å hvarje hektar, utan man måste där underkasta sig 
att endast hvart ro:de eller högst hvart 15:e år återkomma med densamma. 
Ju oftare man emellertid kan återkomma, d. v. s. ju mindre man behöfver 
sänka virkeskapitalet åt gången, desto större blir tillväxten, d. v. s. desto mer 
närmar man sig det högsta måttet marken kan afkasta. Omvändt ställer sig 
tillväxten, och därmed följande afkastningen, desto mindre, ju mera sällan 
man inträffar med huggningarna i beståndet, ty ju större intervallerna äro, 
desto mer måste man minska kapitalet för gången, hvaraf följer att vid trakt- 
huggning, då ju hela kapitalet med undantag af fröträden tillgripes, en 
lång intervall om cirka 50 år följer, hvilket orsakar en betydande sänkning 
af tillväxten å ytenheten. 
Låtom oss emellertid bibehålla ofvanstående exempel från blädningssko- 
gen med 7 kbm. maximaltillväxt och ett virkesbelopp af 210 kbm. per har, 
men förutsätta att man på grund af skogens storlek endast hvart 10:e år kan 
återkomma med huggningen. Kapitalet får under detta förhållande utväxa 
ytterligare 5 år (halfva huggningstiden), tills det uppnått en storlek af c:a 
240 kbm. Då afverkas 25 94 af kubikmassan, d. v. s. 60 kbm. per har, 
hvarigenom kapitalet sänkes till 180 kbm. Med en genomsnittlig årlig till- 
växt af 6 kbm. per har återställes sedermera kapitalet i sin ursprungliga stor- 
lek, 240 kbm., inom loppet af 10 år, då ny skörd får tagas. 
Ofvannämnda tillväxtsiffror äro fingerade och stå där blott för åskådlig- 
hetens skull. Om de höjas eller sänkas inverkar ej på bevisföringen. En 
stor tillväxtsiffra i trakhuggningsskogen utvisar god mark, men på dylik mark 
kommer naturligen äfven blädningsskogen med en hög tillväxtsiffra, och alltid 
kommer denna senare att ligga öfver den förra, på grund af blädningsskogens 
större förmåga att utnyttja marken, enligt hvad ofvan visats. 
Frågan om blädning eller trakthuggning är därför en mycket viktig fråga, 
den viktigaste som står på skogsskötarens dagordning. På samma gång är 
den emellertid så långt avancerad, att hvarje skogsman, som sköter skog af 
öfver 56—960 års ålder, måste taga sitt parti. Att äfven skogsförsöksanstal- 
ten bör ägna stor omsorg åt speciellt blädningsfrågans studerande, ligger i 
öppen dag, men härvidlag synes ej tillräckligt att man inskränker sig till 
studiet af ett större eller mindre antal öfver Sverige spridda små profytor, 
