32 FÖRSÖKSUNDERSÖKNINGEN AF SKOGARNA I VÄRMLANDS LÄN, 
(SE 
synpunkt och för skogens föryngring kräfves, men å andra sidan icke genom 
afverkningen förminskas. Angående grunderna för en sådan rationell skogs- 
hushållning, huru densamma bör åvägabringas samt i hvad mån brister i 
nyssberörda afseenden vidlåda den nuvarande skogshushållningen, därom råda 
som bekant för närvarande vidt skilda meningar. Annat torde förhållandet 
ej heller kunna blifva, så länge man, såsom fallet nu är, saknar grundförut- 
sättningen för att klarhet i dessa spörsmål öfver hufvud taget skall kunna 
vinnas, nämligen en 1 möjligaste mån tillförlitlig kännedom om skogarnas 
verkliga virkesmassa och den årliga virkestillväxten såväl i landet i dess hel- 
het som beträffande dess särskilda delar. Visserligen hafva skogarna inom 
mer eller mindre begränsade områden här och hvar i landet varit föremål 
för undersökningar 1 syfte att utreda deras beskaffenhet i nämnda afseenden. 
Men då dessa undersökningar verkställts för olika ändamål och enligt skilda 
metoder, torde desamma få anses vara af förhållandevis ringa värde vid be- 
dömandet af frågan om skogskapitalets nuvarande storlek och afkastnings- 
förmåga. Af än mindre betydelse för frågan äro de uppskattningar af hela 
landets skogstillgångar samt den årliga tillväxten och afverkningen, som tid 
efter annan verkställts af enskilda, med skogsförhållandena i landet visser- 
ligen väl förtrogna personer. Dessa uppskattningar, som i större eller mindre 
grad, af brist på tillförlitliga uppgifter, grundats på blotta antaganden, hafva 
nämligen ledt till sinsemellan så olika resultat, att de endast ådagalägga be- 
hofvet af en sakkunnigt och systematiskt utförd undersökning af landet i 
dess helhet såsom den enda tillförlitliga utgångspunkten för en uppskattning 
af det befintliga skogskapitalet. 
Med ofvan angifna uppfattning måste utskottet finna den vid skogsvårds- 
styrelsernas möte i december 1908 uppkomna frågan om en undersökning af 
landets skogar för utrönande af deras virkesmassa och tillväxt m. m. af allra 
största betydelse såväl för landets ekonomiska lif i allmänhet som särskildt 
för skogshushållningen. 
I fråga om tillvägagångssättet vid en sådan undersökning har utskottet 
funnit sig tilltaladt af det i förberörda statsrådsprotokoll återgifna, af den vid 
skogsvårdsstyrelsernas nämnda möte för ändamålet utsedda kommission utar- 
betade programmet därför. Som det emellertid gifvetvis är af synnerligen 
stor vikt att, innan en undersökning af hela landet beslutes, vinna erfarenhet, 
huru den undersökningsmetod, som därvid skulle tillämpas, verkar, finner 
utskottet det välbetänkt att, såsom Kungl. Maj:t nu föreslagit, till en början 
1 försökssyfte utföra undersökningen beträffande endast en del af landet. 
Genom en dylik försöksundersökning gåfves dessutom tillfälle att fullständiga 
och ändra metoden i de delar, där sådant kunde visa sig behöfligt. 
Den landsdel, Värmlands län, som föreslagits för försöksundersökningen, 
synes utskottet därför väl lämpad med hänsyn till dess forstliga, i länets 
sydliga delar med mellersta Sverige och i dess nordliga delar med norra 
Sverige jämförliga beskaffenhet. 
Beträffande planen för försöksundersökningen sådan densamma 1 departe- 
mentschefens yttrande i ärendet till statsrådsprotokollet framlagts har utskottet 
icke funnit anledning till erinran. Ej heller har utskottet något att erinra i 
afseende å den för undersökningen i fråga beräknade kostnaden. Då denna 
gifvetvis ej kan på förhand fullt exakt bestämmas, torde det vara lämpligt, 
