SKOGSVÅRDSFÖRENINGENS TIDSKRIFT 1910, H. 7—38. 
Böra landskommunerna i skogsbygden skaffa sig 
skogsallmänningar? 
Föredrag vid Föreningens för Skogsvård årsmöte den 4 april 1910 
af K. LAGERMAN. 
Känn dig själf! är en sats, som redan forntidens vise värderade 
högt, och om vi studera vår egen tid, så se vi att det ännu finns 
många saker, som påkalla vår särskilda uppmärksamhet. 
Tysklands nuvarande kejsare lär vid ett tillfälle ha yttrat, att fram- 
tidens krig sannolikt komma att föras på det ekonomiska området, och 
redan nu se vi, att den ekonomiska täflingskampen mellan nationerna 
intar en framstående plats. 
Järnvägarnas anläggning har varit ett kraftigt hjälpmedel till vårt 
lands ekonomiska utveckling, men vi må erinra oss, att vi kunna säga, 
att Sveriges alla järnvägar blifvit anlagda under vår tid. Vår första 
järnväg af längre utsträckning är västra stambanan, som öppnades 1862, 
och sedan dess har byggandet af nya järnvägar oupphörligt fortgått. 
Innan järnvägarna funnos, kunde en väsentlig del af landets skogsmark 
anses höra till »Sveriges slumrande millioner». Men järnvägarna väckte 
dem till lif. Att de enskilda skogsägarna icke hade någon kunskap i 
skogsbruk, innan skogens afkastning riktat uppmärksamheten däråt, är 
naturligt. Många skogsegendomar, som genom uthålligt skogsbruk kun- 
nat gifva en årlig afkastning af tusentals kronor, ha blifvit sköflade på 
nästan all skog, och ju tätare vårt lands järnvägsnät blir, desto glesare 
bli våra skogar. 
I Skogsvårdsföreningens folkskrift >»Om våra skogars framtid» anfö- 
res, att »det ligger verkligen ej någon öfverdrift i det påståendet, att 
öfverafverkning sker å den ojämförligt största delen af enskildas skogar 
i hela landet», och om man söker att göra en sammanfattning af skogs- 
vårdsstyrelsernas årligen afgifna redogörelser för de enskilda skogarnas 
skötsel och vård, kan en sådan sammanfattning ej få annan lydelse än 
denna: 
Ett stigande intresse för skogsvård förmärkes å flera orter, och väl- 
