BÖRA LANDSKOMMUNERNA I SKOGSBYGDEN SKAFFA SIG SKOGSALLMÄNNINGAR? 349 
äfven i afseende å skogsvården utgöra ett manande exempel för den 
enskilde skogsägaren. Med sockenallmänningen för sina ögon och med 
kanske årligen återkommande erinran om de inkomster, som kommunen 
genom densamma erhölle, skulle säkerligen de enskilda skogsägarna, 
mera än hvad nu är fallet vidtaga åtgärder för att försätta sin egen 
skogsmark i sådant skick, att dess afkastning blefve så stor, som den 
kan och bör blifva. Inrättandet af kommunalskogar skall säkerligen 
äfven visa sig vara bästa medlet att få folket i dess helhet intresseradt 
för skogsvård. 
Med hänsyn till landtbruket lät redan Gustaf Vasa inrätta kungs- 
gårdarna såsom mönsterbruk, och numera söka hushållningssällskapen 
bilda dylika genom premiering af småbruk. 
I vår tid, då nödig uppmärksamhet måste ägnas äfven åt skogsbru- 
ket, behöfver hvarje landskommun i skogsbygden ett mönsterbruk äfven 
i detta afseende. 
pd 
Att hvarje kommun i skogsbygden förvärfvar en skogsallmänning 
synes äfven ur kommunalekonomisk synpunkt vara önskvärdt. 
Den kommunala beskattningen har på senare tid ådragit sig ökad 
uppmärksamhet. Vid riksdagen har framställts begäran, att staten 
skulle bistå de mest skattbetyngda kommunerna, och 1908 års riksdag 
har äfven anhållit, att Kungl. Maj:t täcktes så snart som möjligt låta 
anställa en allsidig utredning rörande hvilka kommuner, som äga allt 
för ringa ekonomisk bärkraft i förhållande till dem ålagda skyldigheter 
för ändamål, de där tillika kunna anses vara statsändamål. 
1896 hade omkring en femtedel af Sveriges landskommuner en 
kommunalskatt af öfver 73 öre per fyrk, men 1906 var det omkring en 
tredjedel, som hade så hög kommunalskatt. En utdebitering af öfver 
en krona per fyrk bade 1896 omkring 694 af landskommunerna, men 
1906 var det öfver 1194, som hade denna utdebitering. Å andra sidan 
finnas i Dalarna några kommuner, särskildt Orsa, Älfdalen, Lima och 
Transtrand, där de kommunala utgifterna antingen helt och hållet eller 
till allra största delen bestridas genom kommunernas stora skogsme- 
delsfonder. 
Landskommunernas skuldsumma, som 1880 uppgick till omkring 
9 !/; millioner kronor, hade 1906 stigit till 51 millioner. 
Emigrationen och den höga kommunalbeskattningen stå i nära sam- 
band med hvarandra. Ifrån de högst beskattade kommunerna sker den 
största utflyttningen, och därigenom blir skattebördan för de kvarvarande 
ännu större. 
