350 K. LAGERMAN: 
Vid betraktande af de anförda förhållandena måste man väl erkänna, 
att hvarje kommun bör söka komma till en så gynnsam ekonomisk ställ- 
ning, att dess utgifter till hufvudsaklig del kunna bestridas genom af- 
kastningen af dess förmögenhet, och för de flesta kommunerna är det 
därjämte fördelaktigast, att denna förmögenhet utgöres af en skogsall- 
männing. 
På hvad sätt skulle då en landskommun kunna blifva ägare af en 
skogsallmänning af sådan storlek, att dess framtida afkastning blefve till 
räcklig för bestridandet af kommunens utgifter? 
1906 var medelfyrktalet för landskommunerna 17,058 och 1904 var 
för samma kommuner 54,8 öre medeltalet af utdebiteringen per fyrk. 
Såsom exempel må antagas en kommun med ett fyrktal af 15,000 och 
med en utdebitering af 60 öre per fyrk. Hela utdebiteringen inom 
kommunen kommer då att utgöra 9,000 kronor. 
Huru många hektar skog behöfvas för att genom densamma erhålla 
en årlig inkomst af 9,000 kronor? Skogsvårdsstyrelsen inom ett af 
landets södra län har beräknat, att skogens årliga afkastning vid 
uthålligt skogsbruk. kan uppgå till 19 kr. per hektar. Beräknas af- 
kastningen endast till 17 kr., skulle 530 hektar lämna en årlig afkast- 
ning af 9,000 kr. (17 X 530 = 9,010). Hvad kosta då 530 hektar skogs- 
mark i inköp? Enligt uppgift i en af Skogsvårdsföreningens Folkskrif- 
ter skulle afverkad skogsmark, å hvilken ej finnes kvar någon skog af 
värde, icke böra betalas högre än med 10—30 kronor per hektar. Om 
man tager medeltalet 20 kr., skulle 530 hektar kosta 10,600 kronor, 
och detta är ett belopp, som ingalunda torde vara möjligt att hop- 
bringa för en kommun af här angifven storlek. Äfven om på vissa trakter 
skogens afkastning måste sättas lägre eller inköpspriset för skogsmark 
högre, än hvad här angifvits, torde dock det här anförda exemplet 
visa, att förslaget kan genomföras. 
Genom en utdebitering af endast ett öre per fyrk skulle, om fyrk- 
talet antoges förbli oförändradt, 10,600 kr. erhållas efter 34 år, ifall å 
de hvarje år afsatta medlen 4 procents ränta erhölles, och räntan lades 
till kapitalet. 
Kommunernas inkomster genom brännvinsförsäljningsmedlen synas 
i sin helhet eller delvis böra kunna anslås till en skogsfond. 
Sedan 1909 års riksdag antagit lagen om skogsaccis, ha kommu- 
nerna i skogsbygden erhållit ett ökadt direkt ekonomiskt intresse af 
skogsvården inom kommunen. Såväl detta förhållande som de genom 
