OM BEHOFVET AF ÖKADE SKOGSVÅRDSAFGIFTER. 395 
torde inom denna förening vara en allmän förhoppning, att den tid icke 
skall vara så långt aflägsen, då en förbättrad skogslag, mera verksam 
än vår nuvarande, skall träda i verksamhet. Beskaffenheten af de hin- 
der, man nu ser för en sådan skogslagstiftning, antyder emellertid dess 
värre, att denna bättre skogslagstiftning icke är omedelbart förestående. 
Just nu meddelas, att rikstaxeringsfrågan utvecklat sig därhän, att en 
kungl. proposition i ärendet skulle vara att förvänta till den nu försam- 
lade riksdagen. Om en rikstaxering kunde komma till stånd, borde 
dess resultat bl. a. blifva ett tillitsfullt besked om, i hvad mån ansprå- 
ket på en strängare skogslag är berättigadt. 
Hvad beträffar den andra grenen af statens åtgärder till förbätt- 
rande af den enskilda skogsvården, genom skogsvårdsstyrelserna och 
skogsvårdskassorna, synas däremot utsikterna till en förbättring af de 
nuvarande förhållandena vara mera gynnsamma. 
Vid bedömande af frågan huruvida ochi hvad mån det är möjligt för 
skogsvårdsstyrelserna att verka för upplysning och understödjande af 
en förbättrad skogsvård, så framstår genast uppenbart, att verksam- 
hetens omfattning och resultat med nödvändighet måste vara beroende 
af i hvad mån det finnes resurser i skogsvårdskassorna. Ju större väl- 
aflönad personal, som kan anställas, desto mera och grundligare upplys- 
ningsarbete kan presteras och ju större bidrag skogsvårdsarbetena få, 
desto lättare komma dessa arbeten till stånd. 
Vid pröfning af det föreliggande behofvet af skogsvårdsmedel torde 
frågan om, på hvad sätt skogsvårdsbidragen lämpligen böra utgå, hafva 
varit den mest framträdande. Man frågar sig därvid, dels hvilka skogs- 
värdsarbeten det är, som kunna genom understöd från det allmännas 
sida befrämjas, och dels huru stora bidragen böra vara. 
De skogsvårdsarbeten, som vi för närvarande hafva att räkna med, 
kunna delas i två grupper. Vi utöfva skogsvård å ena sidan genom 
att leda afverkningen på vissa beräknade sätt genom gallring, ljushugg- 
ning, beredningshuggning med flera sätt. Å andra sidan utöfva vi 
skogsvård genom att sörja för skogens föryngring och genom att för- 
bättra och utvidga vår nuvarande skogsmark, först och främst genom 
skogsodling och vidare genom dikningsarbeten. 
Den' första gruppen af skogsvårdsarbeten har, såvidt jag känner, 
hittills icke varit föremål för understöd från någon skogsvårdsstyrelses 
sida på annat sätt än på den direkta upplysningens väg. Penninge- 
bidrag för egentliga afverkningsarbeten hafva, såvidt jag vet, icke ut- 
delats. Det är helt naturligt äfven mycket svårt att finna en grund 
för ekonomiskt understödjande af sådana skogsvårdsarbeten. Skogs- 
vårdsarbetet kan ju i förevarande fall icke mätas i dagsverken eller i 
