396 ARVID NILSSON. 
penningar, då det består uti själfva omtanken och beräkningen vid af- 
verkningen. Man kan tänka sig att, sedan man öfverenskommit om 
vissa skogsvårdande principer vid dessa afverkningar, en skogsvårds- 
styrelse skulle kunna befrämja dem genom ett visst penningunderstöd 
per hektar afverkad, ljushuggen eller gallrad mark. Jag vill emellertid 
icke söka göra gällande, att det för ögonblicket skulle vara lämpligt 
att tillhandahålla sådana bidrag, då vi ännu, dock såsom är att hoppas 
blott för någon kortare tid, nödgas räkna med en viss oenighet om 
hvad som är rätt och orätt vid olika afverkningar med hänsyn till tillväx- 
ten. Vi böra dock, såsom nämndt, hoppas, att den tiden skall vara 
mycket kort, innan vi skola hafva uppnått enighet i denna punkt, och 
därefter torde frågan om understödjande af förevarande skogsvårds- 
arbeten möjligen kunna bringas under diskussion. 
Hittills är det således den andra gruppen af skogsvårdsarbeten, 
nämligen odlings- och dikningsarbeten, som blifvit föremål för under- 
stöd, och det är gifvetvis kring dessa bidrag, som hufvudintresset kny- 
ter sig, när det är fråga om möjligheten att på understödjandets väg 
förbättra skogsvården. 
Vid bedömande af spörsmålet, huru stora dylika skogsvårdsbidrag 
böra vara, framträder åtminstone för mig den tanken ofrivilligt, att när 
vi önska en skogsvård i största utveckling, det skulle vara bäst, om 
vi kunde helt och hållet betala de skogsvårdsarbeten, som utfördes. Ty 
själffallet är, att vi under sådana förhållanden skulle få dessa arbeten 
utförda i rikligaste omfång. Det framträder emellertid därvid genast 
ett mycket stort men, och det är hänsyn till vården om de utförda 
skogsvårdsarbetena. Om bidrag tillhandahållas så generöst, att en skogs- 
ägare får arbetena utförda på skogsvårdskassans bekostnad, ligger det 
mycket nära till hands, att den behöfliga vården af det utförda arbetet 
icke blir den, som man har anspråk på. En skogsodling behöfver till 
exempel fredas för bete; skogsdiken behöfva ofta rensas och i öfrigt 
hållas i stånd. Utförda helt på skogsvårdskassans bekostnad skulle 
skogsvårdsarbeten alltså ofta förekomma äfven hos dem, som ej intres- 
sera sig för skogsskötsel och arbetena blefvo därför i månget fall till 
ingen nytta, då man ju ej nämligen kan ifrågasätta, att skogsvårdssty- 
relsen skall ombesörja den i styrelsens hand gifvetvis mycket dyrbara 
vården af de utförda arbetena. 
Det är således två mot hvarandra stridande intressen, som härvid- 
lag göra sig gällande. Å ena sidan vill hvarje skogsvän att de rikli- 
gaste bidrag skola lämnas för att skogsarbeten må komma till stånd 
i största omfång. Men å andra sidan bjuder hänsynen till arbetets 
följande våre, att bidragen icke få vara så stora, att man kan tänka 
